Pásmo III. — Bělohorské — křidového útvaru v Poohří. 5 



ponenáhlé změny faciové se nepřehlédly a vrstvy jeho s jinými se 

 neslučovaly. 



Poněvadž o pásmu IV. v pozdější studii zvláště pojednáváme, 

 odkazujeme na článek náš o pásmu IV. 



Pískovec třetihorní v troskách, jako patro pásma III. 



Vystoupíme-li od Chrastina u Strádonic na Perucký taras při 

 silnici Libochovické a jdem odtud ku Pěkné vyhlídce (u prostřed 

 mezi Chráštínem a Perucí), nálezném v ornici nad samým pásmem III. 

 ve výši 330 m n. m. kusy třetiJwrního pískovce křemitélio. Týž je 

 drobnozrnný neb hrubozrnný, žlutý, žlutohnědý, zřídka červenavý 

 (karminově). Někdy je pískovec tmavohnědý se Mezitým tmelem s ná- 

 padně vystupujícími šedými neb bílými zrny křemene. Také ve stráni 

 Peruckého tarasu, jihozápadně od Peruce, při silnici do Dřivčic nad 

 mlýnem Dybří, povalují se tytéž kousky pískovce, jsou tu však vzác- 

 nější než u Chrastina. V další části Peruckého tarasu, ku Panenské 

 Týnici a Hříškovu, nenašel jsem žádných více stop po onom pískovci. 



Sejdem-li z tarasu předešlého na Bytinský taras, tu najdem již 

 třetihorní pískovec ve větším množství povalovati se všude v ornici. 

 Pod ornici, bezprostředně na pásmu III., uloženo je větší množství 

 křemenitých pískovců třetihorních, v menších kusech i velkých balva- 

 nech. Již obyčejnou orbou hospodáři na velmi pevné a tvrdé kameny 

 naráží a na meze a cesty je vyhazují. V novější době přichází se však 

 parní orbou na větší množství pískovců těch, ku př. východně od 

 dvora Dybří a mezi Dybří a Bytinským lesem na tak zvaném Velkém 

 kuse. Zde zvláště velké kusy byly vykopány. Jeden z nich na př. měl 

 desko vitý tvar o délce 1*9 m, šířce 1 m, výšce 0'4 m. U Dybří měl 

 deskovitý balvan délku 095 m, šířku 065 m, výšku 0'2 m. Všecky 

 pískovce, malé i balvany mají tvar deskovitý, výminečně zakulacený. 

 Zrnka křemenná zřídka drsné nad povrch pískovce vystupují; oby- 

 čejně je povrch hladký. Hrany pískovce jsou bucf ostré, někdy velmi 

 ostré, někdy okulacené. Nejednou viděl jsem na povrchu pískovce 

 vybroušené vanoucím pískem plochy, tvořící trojhrany neb mnohohrany 

 jako na štěrku diluviálním Řipské vysočiny. 2 ) Na povrchu pískovců 

 spatřujem často menší neb větší kruhové neb podlouhlé důlky, které 



2 ) Zahálka: O nálezu hranatých valounů v Čechách. Věstník Král. Ces. 

 Spol. Nauk. 1889. 



