6 XXII. Čeněk Zahálka: 



na velkém balvanu dosahují i velikosti hlavy aneb jsou tvaru míso- 

 vitého. V některých vězí ještě písek, který se dá nožem vyškrábati. 



Pískovce tyto jsou vesměs křemité. Základní hmota jejich je 

 křemenná a v ní rozeznáváme menší neb větší křemenná zrna. Někdy 

 je základní hmota mimo to bohatá limonitem pevným (pískovec žele- 

 zítý). Podle velikosti zrn rozeznati lze v nich všecky možné druhy 

 od jemnozrnných ku drobnozrnným, hrubozrnným, ba až do slepenců 

 přecházejí. Někdy na jednom kusu přechody jednoho ve druhý nalézáme. 



Barva žlutá je u těchto pískovců nejobyčejnější. Řidčeji obje- 

 bují se karmínově červené a vzácnější jsou tu bílé pískovce. Ony se 

 železitým tmelem bývají hnědé až tmavohnědé. 



Popišme blíže tři nejobyčejnější druhy křemitého pískovce od 

 dvora Dybří: 



A. Hrubozmný pískovec nažloutlý. Základní hmota křemitá. 



V té vězí zrna křemenná dosahující až velikost hrachu. Zrna kře- 

 menná bílá, fe žlutavá a červenavá jsou nejobyčejnější. Často se vy- 

 skytují černá zrna křemenná, podobná buližníku. Zřídka vyskytne 

 se křemen šedý až tmavošedý, vzácný je křemen čirý. 



B. Hrubozmný pískovec zelezitý tmavohnědý. Zrna křemenná táž 

 co dříve, tmelem hnědý až černohnědý pevný limonit s pískem kře- 

 mitým. Vrstevnatý. 



C. Jemnozrnný pískovec žlutý. Základní hmota křemitá žlutavá. 



V té vězí jemná zrnka křemenná zažloutlá neb šedá. 



Souvislé vrstvy pískovec ten nikde netvoří, kusy jeho spočíva- 

 jící na pásmu III. jsou osamoceny. 



Zajdeme-li nyní z pláně Bytínského tarasu na okraj, ku pří- 

 kladu na levou stráň Peruckého důlu nad Peruckým cukrovarem (od 

 vily na sever), najdeme tu v nejvyšší části lesnaté stráně (v oboru 

 pásma III.) mocné naplaveniny (a snad i navátiny) písku. Písek ten 

 je zažloutlý, drobný s šupinkami vzácného muskovitu a poněkud je 

 prachem hlinitým znečištěn. Tu a tam má úlomky nahoře popsaného 

 pískovce neb písčitého slinu pásma III. Zrna písku jsou křemenná 

 a shodují se úplně s oněmi, které jsme poznali v pískovcích Bytín- 

 ského tarasu i v jeho skulinách, nikoliv se zrny křemennými zdejšího 

 pásma I. a II. křídového útvaru (který hlouběji ve stráni leží). Odkud 

 jest tento písek? Jeho poloha i jeho skladba minerálná svědčí, že 

 pochází z Bytínského tarasu, z míst, kde jsme viděli roztroušené 

 pískovce třetihorní. Mohl se pak dostati sem splavením, jak tomu 

 placičky slinu nasvědčují, není ale také vyloučeno, že se sem dosti 

 písku dostalo navátím. Že větrem písek poletoval po pláni Bytínského 



