Pcásmo III. — Bělohorské — křídového útvaru v Poohří. 23 



trhlin a loží jest modravý, naopak žlutavý. Kus z vrstvy vyňatý jeví 

 páskování (vrstevnatost), při čem se střídá barva modrá s tmavošedou, 

 žlutavou a bělavou. Popsali jsme již pískovec teuto v části petrografické. 

 V dolní pánvi (a) střídají se též mocnější vrstvy s tenkolupennými 

 jako papír (na povrchu stěny lomu). O dalším horizontálním rozšíření 

 pánví těchto nic bližšího sděliti nemůžeme. Obr. 21. jest vertikálním 

 průřezem jejich. Tak se jeví ve stěně lomu. 



Q vrstvách pásma III. 



Pásmo III. lze v celém Poohří rozděliti ve směru vertikálném 

 na dvě části: dolní a horní. Dolní část složena je , hlavně z jílů, horní 

 hlavně z písčitých slínů. 



Dolní souvrství jílu tvoří pro menší svou mocnost jen menší díl 

 pásma III. Čím dále však z okolí Ripu do okolí Loun tím více moc- 

 nost jeho roste a stává se pak podstatnou částí pásma III. Jíly tyto 

 z dvojích příčin počítáme již k pásmu III. Předně se liší petrogra- 

 ficky velice od pískovců pásma IL, takže, jimi nastaly při usazovaní 

 se v moři křídovém jiné poměry, za druhé se liší palaeontologicky 

 též velice od pásma II. V poslední příčině řadí se dobře ku vyš- 

 šímu oddělení pásma III. Souvrství jílů jsme zvyklí posuzovati ponej- 

 více dle výchozů jeho ve stráních, kde bývá obyčejně v kousky neb 

 prach rozpadlé a po dešti ztéká jako bláto po stráni dolů, zakrývajíc 

 hlubší vrstvy pásma II. Dále od povrchu bývá desko vité a pevnější. 

 — V Poohří od Přestavlk až za Budyů nelze v souvrství tomto ro- 

 zeznati různých vrstev ani po stránce fysikální ani petrografické. 

 Teprve v okolí Peruce malé rozdíly se pozorují. V Peruci samé jsou 

 spodní vrstvy jeho zvlněné, obsahují místy dosti písku křemenného a 

 pecek limonitových a bývají vodnatým kysličníkem železitým do ruda, 

 hnědá neb žlutá zbarveny. Horní vrstvy jílu jsou však uloženy rovně 

 s obyčejnou barvou modravou neb šedou (na povrchu). Značnou roz- 

 manitost ve vrstvách pozorujeme však v souvrství tomto v Hradeckém 

 údolí u Břvan, kde se rozmanité jíly a pískovce spolu střídají. Tu 

 zvláštnost pozorujeme také u vrstev těchto, sledujíce je z okolí Pe- 

 ruce do okolí Loun, že jim přibývá vždy více na glaukonitu, tak že 

 u Břvan některé jíly již zelenavé jsou od velikélio množství nerostu 

 toho (Srovnej profily 36, 37, a 38.) 



Souvrství horní složeno je hlavně z písčitých slínů. Zaujímá 



