24 XXLÍ. Čeněk Zahálka: 



ninohein větší díl pásma III. Na povrchu rozpadlé bývá v desky, 

 však dále od povrchu tvoří stolice obyčejně po 1 m mocnosti. Tu a 

 tam nalézti lze v nich křemitý vápenec bud v podobě koulí (hroudy, 

 boule) aneb v lavicích obyčejně 20 cm mocnosti. V některých místech 

 jest křemitého vápence více, někde málo. Ony koule nejsou uloženy 

 nahodile, nýbrž tvoří horizont; mohou se však v tom horizontu vy- 

 tratit. Na první pohled podobají se vrstvy písčitého slinu pásma III. 

 v Poohří s jejich křemitými vápenci vrstvám pásma IV. v okolí 

 Řipu. To však jen na prvý pohled. Při bližším prohlednutí shledá- 

 váme již, že písčité sliny jejich i křemité vápence jsou mnohem 

 jemnější. Písčité sliny jsou žlutší než ony u pásma IV. Není tu ná- 

 padného glaukonitu makroskopického. Výbrusy mikroskopické pak 

 se shodují úplně s oněmi u slínů pásma III. v okolí Řipu, 

 hlavně pokud se týče většího množství jehlic spongií. Také zde bývají 

 někdy jehlice jako u Roudnice a na Bílé Hoře u Prahy z glaukonitu. 



V celém vertikálném profilu písčitých slínů v Perucké vysočině 

 není velkých rozdílů ve vrstvách. To jediné lze poznamenati, že jsou 

 nejhlubší vrstvy poněkud slinitější a měkčí, než vyšší, podobně jako 

 u Roudnice. V okolí Peruce, na úpatí strání (JZ. od cukrovaru, 

 u mlýna Dybří a j.) jsou sesuté a spláknuté úlomky písčitých slinu 



uloženy opět vrstevnatě. Při prvním ohledávání takových nových ná- 

 plavů snadno v omyl uvedeni býti můžeme. 



V Lounské krabatině ztrácí spodní vrstvy písčitého slinu vá- 

 pence a týž nahrazen je křemičitými jehlicemi spongií. Nazvali jsme 

 kámen ten pískovcem spongiovým. Také vyšší vrstvy písčitých slínů 

 oplývají daleko větším množstvím jehlic spongií nežli u Ripu a Pe- 

 ruce. Ony křemité vápence v koulích a lavicích zastoupeny jsou tu 

 peckami a koulemi křemitého pískovce spongiového (vápence nemají). 

 Poslední stopy křemitých vápenců na přechodu z okolí Peruce do 

 okolí Lipence nalezl jsm v Zeměchách. 



Vrstvy horní pásma III. po levé straně Oharky podobají se 

 ponejvíce oněm u Lipence. I ty mají u spolu pískovec spongiový a 

 to ještě ve větší mocnosti než u Lipence; výše písčité sliny, mnohem 

 písčitější než po pravé straně Oharky, přechody to v pískovec. 

 I v těchto posledních jsou vápence bud ve vrstvách neb koulích a 

 obsahují jako písčité sliny velké množství jehlic spongií (viz petro- 

 grafii pásma III.) V okolí Postoloprt zakončeno je pásmo III. nahoře 

 pískovci spongiovými glaukonitickými. 



Stopujme nyní profily pásma III. v celém Poohří od Přestavlk 

 u Roudnice až do okolí Postoloprt. 



