Pásmo ITT. — Bělohorské — křídového útvaru y Poohří. 27 



Chrastin. 



Rozsáhlý je obor pásma III. ve směru vertikálném v levé stráni 

 rokle, na níž je obec Chrastin založena. Pocl obcí Chráštínem asi od 

 250 m n. m. stopovati lze písčité sliny s křemitým vápencem pásma III. 

 přes obec Chrastin (270 až 285 m n. m.) a odtud výše až za Libo- 

 chovickou silnici do výše 332 m n. m. Zaujímá tu pásmo III. výšku 

 od 250 do 332 m n. m. t. j. 82 m. Mocnost pásma III. nemůže tu 

 však obnášeti více než 40 m. Proč jest tedy výška a zdánlivě i moc- 

 cnost mírně skloněného pásma III. tak velká? Příčinou toho jsou 

 dislokace které Chráštínskou strání procházejí. Dislokační rozsedliny 

 jdou tu od JZ. k SV. a dle nich všecky vrstvy křídového útvaru 

 vrženy tak, že nad pásmem III. severně od dislokační rozsedliny na- 

 lézá se vždy do větší výše vržené pásmo III. jižně od dislokační 

 čáry, čímž pásmo III. ve třech stupních nad sebou se nalézá a moc- 

 nost jeho tím jen zdánlivě větší jest. 



Pod Chráštínem vytryskuje v nižší poloze pásma III. mocný 

 pramen křišťálové vody, která se odtud tlačí samočinným strojem do 

 výše položeného Chrastina. Svou polohou a jakostí připomíná nám 

 známý pramen Boženu v Peruci. 



Pěkná vyhlídka. 



Y pravé stráni Peruckého důlu na Pěkné vyhlídce, uprostřed 

 mezi Chráštínem a Peruci nalézá se Perucká rozsedlina dislokační 

 směru od JZ. k SV. Dle ní byly nejvyšší vrstvy stráně (východně 

 od rozsedliny) do nynější své výše vrženy. Proto i zde pásmo III. 

 zaujímá větší výšku než-li by zaujímalo, kdyby tu dislokac nebylo. 

 V nejvyšší části stráně, odkud rozkošná se otvírá vyhlídka na Poohří 

 a České Středohoří, ve výši asi 220 m n. m. jsou odhaleny vrstvy 

 pevného žlutavého neb šedého pisčítého slinu jemného a křemitého 

 vápence modravého pevného a tvrdšího. Při sklonu 22° ku SZ stří- 

 dají se tu několikráte 1 m mocné stolice slinu s lavicemi 20 cm 

 mocného vápence. Poněvadž sklon vrstev jde od stráně, odtrhují se 

 snadno kusy vrstev dle četných trhlin, a ssutiny jejich kupí se 

 v dlouhé a vysoké hráze, které se časem hlouběji se stráně svezou 

 a opět nové na místě předešlých nahoře se tvoří. Následkem toho jest 

 celá stráň pokryta množstvím hrází ze ssutin písčitého slinu, tak že 



