Pásmo III. — Bělohorské — křídového útvaru v Poohří. 47 



Vrchol lomu při cesté do Hasína. 241 m n. m. 



Örnice tmavošedá s úlomky pískovce slinitého ... . ~~ . ~ . 0-3 m 





8. Pískovec slínitý spongiový, velmi jemný, šedý, jemně glaukonitický, 



v placky rozpadlý jako 7. Nad ním hned pásmo IV " . 0*5 



7. Pískovec slínitý spongiový, velmi jemný, světle šedý, jemně glauko- 

 nitický se šupinkami muskovitu, lehký, porovitý, křehký, odbar- 



vuje. S Exogyra columba a Avicula anomala 1-5 



6. Pískovec spongiový, velmi jemný, jemně glaukonitický, lehký, poro- 

 vitý, zvonivý, světle šedý do béla neb zažloutlý, v pilíře a mocné 



stolice se dělící . . 3*0 



5. Piscitý slin spongiový, zvonivý, zažloutlý, s peckami křemiteho pí- 

 skovce spongiového V tom rozeznati lze shora dolů: 



c) polohu s podlouhle kulovitými, práškovitými místy, obsa- 

 hující plno jehlic spongií. Některé jsou vodnatým kysličníkem 

 železitým do žlutá zbarvené. Po vypadnutí zůstávají dutiny ná- 

 padné o průměru 0*2 



b) poloha tenkých desek 



a) mocná stolice I 



4. Písčitý slin spongiový, zažloutlý jako svrchní, ale pevnější. Též 

 \ S peckami křenu tého pískovce spongiového 1" 



3-3 



Dno lomu r. 1896. 230-6 m n. m. 



Lipenec. Západ. 



Profil 24. 



Při západním konci Lipence nalézáme ve stráni nad pásmem II 

 opět souvrství jílu (prof. 24. souv. 1.). Jíl jest dosti glaukonitický, 

 avšak glaukonit je velmi jemný. Na čerstvém lomu neb řezu po na- 

 vlhčení objeví se pod lupou hojně zelených zrnek. Někdy i pouhým 

 okem se postřehne. Y kyselině nešumí. Dále od povrchu je tmavo- 

 šedý, na povrchu šedý, místy vodnatým kysličníkem železitým žlutě 

 zbarvený, jinde zase světle zelenavě žlutý. 



Nad jílem následuje až k cestě (240 m n. m.) deskovitý, lehký, 

 zvonivý, porovitý, velmi jemný pískovec spongiový (prof. 24., souv. 2.), 

 který činí dojem na pohled jako jiné písčité sliny pásma III. v okolí 

 Zeméch a Lipence. Teprve drobnohledem shledáváme, jak se od pís- 

 čitých slinu liší. Popsán byl již v předu. Mocnost jeho obnáší 2"5 m. 



Nad cestou, která vede po horním okraji stráně, jest souvrství 

 3. (prof. 24. j. To obsahuje písčitý slin spongiový zažloutlý se šedými 

 peckami křemiteho pískovce spongiového. Vrstvy mají tu jak známo 

 sklon 10° k SZ. 



Jdeme-li od prof. 24. přes pole na sever, doj dem do lomu, který 

 je v sousedství lomu, dle něhož zhotoven byl předchozí profil 32. 

 V tom lomu pokračují vrstvy písčitého slinu spongiového s peckami 

 křemiteho pískovce spongiového. Číslujeme je 4. V lomu jsou ovšem 

 vrstvy pevnější a v mocnější stolice se oddělují nežli na povrchu. 



