48 XXII. Čeněk Zahálka: 



Nad souvrstvím 4. nalézáme pak opět souvrství 5. jako ve pro- 

 filu 32. jakož i nejnižší vrstvy pásma IV. 



Probrané vrstvy od západního konce Lipence do lomu na sever 

 ležícího, lze seřaditi v následující 



Profil 33. 



Obr. 14. 



Vrchol lomu. 



241 m n. m. 









0*5 m 



7. Pískovec spongiový, velmi jemný, jemné glaukonitický; zažloutlý, 

 v desky rozpadlý . 15 



6. Pískovec spongiový týž co 7. Šedý, do žlutá nebo do béla. Lehký, 

 zvonivý, s šupinkami muskovitu. V kyselině nešumí. S Exogyrou 



lateralis a Rhynchonellou plicatilis 20 



— 236-5 



5. Písčitý slin spongiový, zažloutlý neb bělavý, zvonivý s křemitým pí- ' 

 skovcem spongiovým v peckách. Porovitý, lehký, odbarvuje bíle. 

 V něm rozeznáme : 



c) Ellipsoidická hnízda spongiová, z nichž obsah práškovitý vy- 

 padá a dutiny zůstavuje o délce 03 m a šířce (výšce) 0-2 m. 

 b) poloha deskovitá. 



a) mocné stolice s peckami křem. pískovce spong. od velikosti 

 ořechu až hlavy. } 



4. Písčitý slin spongiový, zažloutlý, zvonivý, porovitý, lehký s peckami 

 šedými křemitého lískovce spongiového. (R. 1896 odkryt do hloubky 

 1-8 m) 4-1 



Dno lomu 



3. Písčitý slin týž co 4., též s peckami křemitého pískovce spongio- 

 vého (profil 24.) 11 



2. Pískovec spongiový, velmi jemný, v deskách, bílý, lehký, zvonivý 

 (profil 24.) 2-5 



1. Souvrství jílu (profil 24.) 60 



Základem: Pásmo II. ve stráni při záp. okraji Lipence. 231-5 m n. m. 



Ku svému zakončení nahoře chybí pásmu III. jen 1 m. 



V sousedství předešlého lomu při straně JZ. je lom Hotského 

 z Lipence. Tam se jeví ve stěně lomu zvláštní mísovité uložení kře- 

 mitého pískovce spongiového v souvrství 5. hned pod polohou dutin c). 

 Popsali jsme je v části tektonické (obr. 21.). 



Stráň nad Maruší 300 m na západ od kostela Lipeneckého. 



Profil 25. Obr. 11. 



Zde nalézáme nad pásmem II. opět souvrství jílu 6 m mocné. 

 Jest velmi glaukonitické s velmi jemnými zrnky glaukonitu. Barva jílu 

 je na povrchu šedá (souvr. 1.). 



*) číslo 17 m značí tu mocnost vrstev skloněných; ta nemůže se srovná- 

 vati s výškou nadmořskou. 



