54 XXII. Čeněk Zahálka: 



graficky — jsou tu mnohem písčitější i v pískovec proměněné. Zvláště 

 je tu charakteristická vrstva žlutého pískovce III. 2., která i na ná- 

 sledujícím stanovisku se nalézá a rychle nás orientuje v pořadí vrstev 

 jilovitých. 



Pískovce spongiové nad vrstvami jilovitými jsou tu mnohem 

 mocnější než v Lipenci. 



Břvany, úvoz cesty do Lenešic. 



Profil 37, 38. Obr. 15, 26. 



V části tektonické zmínili jsme se již, že Hradeckým údolím jde 

 dislokační Břvanská rozsedlina r 15 as ní souběžně jdou jiné dvě r 2 

 a r., přístupné v úvozu cesty do Lenešic. Obr. 15. nejlépe znázorňuje 

 uložení vrstev při těchto rozsedlinách. Při samé rozsedlině r 2 po straně 

 západní nalézáme toto uložení vrstev: 



Profil 37. 



Obr. 15. 

 Vrchol stráně při 2. Břvanské rozsedlině. 224 m n. m. 



8. Fískovec spongiový jilovitý, šedý až bílý. na povrchu zřídka 

 v desky, obyčejné v prach rozpadlý 20 



7. Pískovec spongiový jilovitý šedý se žlutými skvrnami zvláště na 

 ložích. Pevná lavice 03 



6. Pískovec spongiový jilovitý, šedý až bělavý, rozpadlý na po- 

 vrchu 55 



2162 



5. Jíl velmi jemně písčitý s jemnými šupinkami muskovitu, mo- 

 dravý, na povrchu šedý, rozpadlý, proniknutý trhlinami, které 

 obsahují pevné desky limonitického jílu žlutého až hnědého 

 s jemnými šupinkami muskovitu 15 



4. Jilovitý pískovec modravý, na povrchu šedý, v poněkud pevnější 

 lavici vyčnívající 0-2 



3. Jíl šedý, místy dosti glaukonitický, na trhlinách s krystalky >9 



hořké soli 2*4 



2. Pískovec jemný v pevné lavičce s tmelem jilovitým, žlutý až 

 hnédožlutý i s tmavšími hnědými pruhy (je při samé rozsedlině) 

 s četnými šupinkami ^nuskovitu. Se stopami po mořských ska- 



menělinách 0-1 



i^ 1. Jíl šedý, pokrytý ssutinami z největší části, as 1'8 



'210-2 



Nepřístupné vrstvy (pásmo II.) 47 m 



Hradecký potok. 2055 m n. m. 



Všecky vrstvy v tomto profilu uvedené postrádají vápence, pročež 

 v kyselinách nešumí. O mikroskopickém rozboru pískovce spongiového 

 souvrství G. pojednali jsme již v předu. 



Souvrství jilovité má tu mocnost 6 m. Při rozsedlinách bývá 

 mocnost vrstev často změněna. 



