Pásmo III. — Bělohorské — křídového útvaru v Poohří. 



55 



Po východní straně rozsedliny r 2 jsou tytéž vrstvy co po západní. 

 Jeví se rozsedlina r 2 jako puklina. Dle ní vymílá si vodaúzkou sluj. 



Při třetí Břvanské rozsedlině r 3 (Obr. 15.) a sice při západní 

 straně, je tento 



Profil 38. 



Obr. 26, 15. 



Vrchol stráné při 3. Břvanské rozsedlině. 



2248 m n. m. 



t 11. Pískovec, spongiový jilovitý, zažloutlý a bělavý, rozpadlý, tvoří 

 povrch nejvyšší ve stráni; ke 2. rozsedlině se sesiluje moc- 

 nost, u 3. rozsedliny se zmenšuje až na 00 



10. Pískovec spongioví/ jilovitý zažloutlý a bělavý. Poněkud pev- 

 nější lavička, však dosti již rozpadlá 3 



9. Pískovec spongiový jilovitý, zažloutlý a bělavý v tenké desky 



rozpadlý 55 



8. Pískovec spongiový jilovitý, bělavý a zažloutlý v tenkých de- 

 skách v popředí vystupující . . . . 8 



7. Pískovec spongiový jilovitý bílý v pevnější lavičce '..... 02 

 . " 218 





6. Jíl, velmi jemně písčitý, šedý, místy do modra jdoucí, s četnými 

 šupinkami muskovitu a drobnohledným glaukonitem Má dosti 

 trhlin, zvláště při rozsedlině, v nichž je týž jíl limonitem pro- 

 niknutý a od toho jest žlutě až hnědé zbarven a pevnější. 

 V trhlinách tohoto žlutého pevnějšího jílu i na povrchu desek 

 jeví se čiré krystalky hořké soli. Také jsou v této vrstvě pecky 



limonitové po spongiích 3 



Blíže rozsedliny se \elmi sesiluje a je mocnější než 3 m. 



5. Pískovec jilovitý, velmi jemný, šedý, pevnější. S jemnými šu- 

 pinkami muskovitu 



1. Jíl velmi jemně pisčítý, šedý, pevnější, s hojnými šupinkami 



muskovitu 



S 3. Pískovec jilovitý, jemnozrnný, žlutý až hnědožlutý. Má dosti 

 jemných šupinek muskovitu. Poněvadž je vedle dislokační roz- 

 sedliny a zohýbáním velmi utrpěla, jeví se vrstva rozdrcenou, 

 jako ze samých kusů složenou. Na povrchu těchto kousku jsou 

 hnědé až hnědočerné povlaky limonitu. Takové kousky jsou 

 i dál do vnitř do hnědá zbarvené. Mezi kousky jsou často 

 skulinky a trhlinky vyložené povlakem limonitovým . . . 0-25 



!. Jíl glaukonitický tmavý, šedozelený. Jest velmi glaukonitický. 

 Jemná zrnka glaukonitu makroskopická zbaruijí jej do zelena. 

 Při naříznuté ploše zvláště barva zelená vystupuje. Obsahuje 

 shluky krystallinického sádrovce až několik cm. mocné. Místy 

 sádrovec trhlinky vyplňuje 08 



.. Jíl tmavošedý, na trhlinách s černým povlakem. Se šupinkami 

 muskovitu, hojným mikroskopickým pyritem a glaukonitem. 

 1 yrit se mění v sádrovec, jehož čiré shluky krystallové jílem 

 těsně obalené několik cm. dosahují. Na plochách trhlin bývá 

 vyloučena zelená skalice zvětralá v podobě žlutého prášku, 

 někdy krystalky hořké soli. Vrstva utrpěla dislokací. Nejen 

 že je vlnité zprohýbnuta jako vrstvy nad ní ležící, ale je celá 

 v kousky rozdrcena a kousky ty v nepořádku jsou vedle sebe 

 seskupeny. Do trhlin mezi kousky snadno vniká voda a nero- 

 sty v jílu obsažené, pyrit a glaukonit, snadno se rozkládati 

 mohou. Mocnost obnáší 1'0 



:; 



Cesta k Lenešicům v úvozu. 



2115 m n. m. 



