Pásmo m. — Bělohorské — křídového útvaru v Poohří. 63 



Asi uprostřed stráně mezi Břvany a Hrádkem jeví se tento 

 profil přiblížené: 



Profil 40. 



Vrchol stráně a lomů. asi 2418 m n. m. 



8. Pískovec slínitý spongiový, jemný, zažloutlý, poněkud porovitý se 



šupinkami muskovitu v tenké desky rozpadlý s Rhynchonellou plic. 

 7. Písčitý slin spongiový, zažloutlý, s šupinkami muskovitu v pevné, 



mocné stolici 



6. Vápenec spongiový šedý neb bělavý neb zažloutlý v pevné a mocné > 



stolici . . „ 



5. Písčitý slin spongiový s četnými šupinkami muskovitu. Žlutavě bílý, 



místy žlutý. Křehký. V pevné mocné stolici 



4. Vápenec písčitý spongiový bělavě zažloutlý. V pevné mocné stolici • 

 3. Písčité sliny spongiové a vápence spongiové obyčejně ssutinami z lomů 



zakryté 4*0 



2. Pískovec, spongiový jíl ovitý, ssutinami zakrytý, nejméně. 7-8 



1. Soíhvrství jílovité, ssutinami zakryté, asi 65 



. 2145 



Pásmo II. Pískovec kvádrový, jemný, bělavý, se šupinami muskovitu, přístupný 



do hl oubky 1 



Náplavy novější vyplňují dno důlu a úpatí stráně, zakrývají hlubší vrstvy 



útvaru křídového do výše . . . 3 



Hradecký potok (hladina) asi 2105 m n. m. 



Vápenec tvoří zřídka lavici a tvoří-li brzy se vytrácí. Spíše se 

 objevuje v koulích a v podlouhlých kusech. Mikroskopické rozbory 

 některých hornin tohoto profilu uvedli jsme již v předu. 



Reuss 41 ) nazval zdejší vrstvy písčitých slinu pásma III., které 

 činí přechod v slinité pískovce, Plänersandsteinem a nalezl tu následu- 

 jící skameněliny: 



Salix fragiliformis Zenk. 



Větve konifer. 



Caulerpites fastigiatus Presl. 



Úlomky dřev s paličkovitými výrůstky. 



Sclerotites? Gein. 



? Scyphia angustata Rom. 



Discopora hexagonalis Rss. 



Rosacilla disciformis Rss. 



Rosacilla sp. ind. 



Asterias quinqueloba Goldf. 



Micraster cor anguinum Goldf. (vz). 



41 ) Die Kreidegebilde. Str. 79-82. 



