XXII. Čeněk Zahálka: 



Lom I km jižně od Hrádku. 



Od Lenešické cihelny (tato leží 2 Jem SZ. od Lenešic) vede ce- 

 sta směrem SSV. do Glasrova lomu. Uprostřed mezi cihelnou a lomem 

 je údolí, kterým prochází Ranská dislokační rozsedlina směru od JZ. 

 k SV. Severně od této rozsedliny (čili ode dna údolí) zdvihá se pásmo 

 III., jsouc diluvialní hlinou pokryto. Odtud dováží se hlína do Lene- 

 šické cihelny. Glasruv lom nalézá se ve výši 260 m n. m.; vrstvy 

 jeho jsou tytéž co v lomech u Hrádku a Břvan. 



Profil 41. 



Vrchol lomu. 260 m n. m. 



m ( 2. Pískovec slinitý, jemný, spongiový (Winterstein) zažloutlý, se šupin - 



^ I kami muskovitu, poněkud poroviitý a lehký 2 m 



m I 1. Písčité sliny spongiové, bělavé a žlutavé, lehké, s vápenci spóngio- 



§ i vými • . 11 m 



Dno lomu. 247 m n. m. 



V souvrství 2. objevuje se Serpúla socialis a častěji Khynchonella 

 plicatilis. 



Podle Hradeckého údolí pokračuje pásmo III. dále na SV. ku 

 Libčevsi. Pokračování tohoto pruhu pásma III. jeví se pak až za 

 vrchem Březníkem u Zelkovic. 



Želkovice-Třiblice-Chrášfany. 



V okolí Třiblickém vychází opět pásmo III. více méně na po- 

 vrch v pruhu 48 ) asi l a / 2 km. širokém mezi vrchy Březníkem u Lib- 

 čevsi a Vršetínem u Třebenic. Severní hranice toho pruhu jde od 

 jižní paty Libeše kol jižního konce obcí Zelkovic, Dřemčic, Chrášťan 

 až k Ovčínu u Netluk. Od Libeše skládá pásmo III. levou stráň (vý- 

 chodní) údolí k Semči se táhnoucího až ku cestě Židovicko-Třiblické. 

 Odtud jde jižní hranice přes jižní okraj Třiblic, po severním úpatí 

 Kvítele až ku Podsedicům. Po celém tomto prostranství pokryto jest 

 pásmo III. tu více tu méně mocným diluvialním štěrkem pyropovým. 

 Pásmo III. přístupno je hlavně v údolních stráních a příležitostně od- 

 kryto bývá v obvodu jmenovaném na dně pyropových jam. Velké 

 lomy odkrývají stavbu jeho v Třiblicích, méně u Zelkovic a roku 

 1884. u Chrášťan. 



48 ) Srovnej Č. Zahálky Geolog, mapy Podřipska: Klapská vysočina. 



