Gabbro ze Studeného v okolí Jílovském. 5 



chyby, že vznikly podobnou příčinou, totiž mocným tlakem kdysi na 

 horninu působivším. Mimo velké pukliny nalezneme v hornině množ- 

 ství drobných puklin všelijak spletených, na kterých se dala přeměna 

 nerostů. O těch jest pravděpodobno, že aspoň část jich vznikala 

 hlavně také následkem molekulární změny při vnitřní proměně horniny. 



Drcení zrnek nerostných vyskytuje se celkem dosti často a lze 

 je posouditi někdy i dle nápadně nepravidelného uložení drobného 

 uralitu z pyroxenu vzniklého, neboť přeměůuje-li se kompaktní zrnko 

 pyroxenové v uralit, bývá tento také poměrně dosti pravidelného slohu. 



Hustotu gabbra ze Studeného určil jsem ve dvou vzorcích sou- 

 hlasně na 3*102, což jest hodnota dosti blízká údajům hustoty o jiných 

 horninách gabbrovitých. 



Chemickou analysu, potřebnou zejména k určitějšímu charakte- 

 risování jednoklonného pyroxenu provedl laskavě chemik pan Vladimír 

 Staněk v laboratoři p. prof. K. Preise na české technice a obdržel v % 



Si0 2 . . 



50-95 



A1 3 3 . . 



7-21 



Fe 2 3 . . 



1-29 



FeO . . 



7-39 



CaO . . 



. 20-31 



MgO 



. 6-13 



K 2 . . 



1-03 



Na 2 . . 



5-53 



ztrátu žíháním . . . 



0-77 



dohromady . . 



100-66 



Z analysy této jest patrno, že hornina naše i chemickým slo- 

 žením svým náleží do skupiny gabbra ; hodnota Si0 2 kolem 51% při- 

 padá zcela do mezí kyselosti gabbra, podobně velkou převahu CaO 

 nad MgO shledáváme tu jako u četných jiných hornin gabbrovitých. 

 Význačno jest pro horninu naši malé poměrně množství A1 2 3 , které 

 jest jen asi poloviční toho, jaké nalezeno bývá v gabbrech nejčastěji. 



Kozpočet chemického složení celé horniny na jednotlivé nerostné 

 součástky její: jednoklonný pyroxen, bronzit a labradorit následuje 

 tak, že jest nejprve přepočteno složení horniny ze 100-66% na 100% i 

 pak jest odečtena hodnota labradoritu a bronzitu a zbývá složení 

 jednoklonného pyroxenu. 



Čísla do počtu podaná sluší arci toliko za přibližná považovati 

 a zejména desetinná místa mají toliko význam početní. Ale v mezích 



