6 XXIX. Jos. Jaroši. Soukup : 



tosť tolik nápadná, leda hlavně tím způsobem, že místa největší ab- 

 sorpce při tonu modrozeleném jevívají nyní ton hnědožlutý. Příčina 

 celé skvrnitosti amfibolu objeví se při silnějším zvětšení, a hlavně 

 užije-li se kondensoru ku zmírnění reliéfu drsnatého povrchu. Nalezne 

 se, že místa sytěji zbarvená pozvolna přecházejí do míst slaběji 

 zbarvených a lze bezpečně usouditi, že příčina skvrnitosti hmoty 

 amfibolové není mechanická, nýbrž jest chemická, tudíž nestejnoměrné 

 rozdělení chemických součástek, sytější zbarvení a velikost absorpce 

 způsobujících, totiž A1 2 3 , FeO a Fe 2 3 . Od těchto skvrn, vznika- 

 jících nestejnoměrným chemickým složením hmoty amfibolové, sluší 

 arci rozeznávati zdánlivé rozdíly zbarvení, vznikající tím, že velké 

 amfiboly mívají tu a tam uzavřená menší zrnka amfibolová jinak 

 orientovaná nežli jest individuum hlavní, pročež jeví také v témže 

 průřezu jinou polohu a s touto i jinaké zbarvení, nežli individuum 

 velké. Amfiboly homogenní hmoty jeví optické vlastnosti bud tmavších 

 nebo světlejších partií amfibolů skvrnitých. Idiomorfní omezení velkých 

 amfibolů dá se mikroskopem tu a tam dobře konstatovati, a není 

 pochyby, že individua tato jsou starší, nežli ostatní drobnější sou- 

 částky horniny. Na horním omezení krystalů amfibolových bývá lze 

 někdy konstatovati zapuklý úhel, upomínající poněkud na zapuklý 

 úhel dvojčat pyroxenových, aniž by však bylo dvojčatění vyvinuto, 

 t. j. nad dolejším nikolem. ani mezi skříženými nikoly nelze spatřiti 

 dvojčatného srůstu. Jsou to patrně jenom opakující se plochy na 

 jediném indiviuu, postupně do tlouštky rostoucím. 



Uzavřeniny velkých amfibolů rozeznáme jakožto: 



1. nejmenší uzavřeniny kapiček čiré tekutiny a bublinek plynu 

 neb i tmavého železitého prášku v mikroskopicky drobounkých, oby- 

 čejně podlouhlých pórech; k nim družívají se i pramalounké neurči- 

 telné mikrolithy různé podoby. 



2. Uzavřeniny nerostné poněkud větší. 



Obojí uzavřeniny vyskytují se ve všech amfibolech, ale v amfi- 

 bolech skvrnitých jsou drobounké uzavřeniny velmi nestejnoměrně 

 rozděleny a daleko hojnější nežli v amfibolech homogenních, ve kte- 

 rýchžto bývají tahé rozděleny stejnoměrněji. Drobounké uzavřeniny 

 lze nejsnadněji prohlížeti pomocí kondensoru. Podlouhlé z uzavřenin 

 těch bývají ponejvíce seřaděny rovnoběžně se prismatickou štěpností. 

 Všecky uzavřeniny jsou patrně uzavřeninami původními. 



Větší nerostné uzavřeniny amfibolu mají ponejvíce tvar allotrio- 

 morfní a jsou mimo svrchu již řečená (a jinak orientovaná) drobná 

 zrnka amfibolová : plagioklas (hlavně oligoklas), křemen a jednoklonný 



