Archigetes appendiculatus Ratz. 9 



jeví se hlavně jen mírným stahováním se a opětným prodlužováním, 

 aneb vlnitými pohyby zevní kontury tělní. Hlavní pohyb soustřeďuje 

 se ovšem na hlavu, jež jest trojhranná a kdež nalézají se dvě pří- 

 ssavné jamky, jež skoro celé obě dotyčné plochy, totiž břišní a hřbetní 

 zabírají. 4 ) Na přídě zakončeno jest tělo nad příssavkami jakýmsi 

 terčkem, o čemž jakož vůbec o celém tvaru těla nás nejlépe poučí 

 podélný řez celým zvířetem (obr. 7. tab. 1.) Jamky příssavné se živě 

 pohybují a ježto od sebe odděleny jsou poměrně úzkou částí pletiva 

 tělního, jak vidíme na podélném řezu, jest hlava při natažení v místech 

 odpovídajících středu jamek příssavných značně průsvitná (obr. 1.) 

 Celá hlava může se též poněkud na zad zatáhnouti, načež pak objeví 

 se jakási okružní stlustlina přední části trupu, jež límcovitě objímá 

 zataženou hlavu, jak to popisuje Leuckart a což se zřetelně jeví na 

 mrtvých, konservovaných zvířatech (obr. 9. a 12. tab. 2. aneb i obr. 7. 

 tab. 1.) Z vnitřní organisace na živých exemplářích mnoho nelze po- 

 zorovati, hlavně jen základy vývodů pohlavních prosvítají jako jasné 

 místo při slabých zvětšeních (obr. 1. tab. 1.) 



Poněkud různého zevního vzhledu jsou takové exempláře dospělé, 

 u nichž objevuje se zajímavý zjev, o němž ještě později důkladněji 

 pojednáme, u nichž totiž nalézáme spoustu vajíček mezi kutikulou a 

 vlastním tělem. Individuum takové znázorněno na obr. 11a, b. Po- 

 zorujeme-li zvíře takové s břišní strany (obr. 11a) máme dojem, jako 

 by celý prostor těla vyplněn byl samými vajíčky. Pouze hlava jest 

 prosta vajíček. Hlavní množství vajíček kupí se na zadní části těla 

 kdež elastickou kutikulu vakovitě nadýmá, čímž stává se, že ocasní 

 přívěsek zdánlivě nepřisedá na terminálním konci těla, nýbrž na dor- 

 sální straně téhož, jsa dosti daleko do předu pošinut. Objasnění těchto 

 poměrů vysoce pamětihodných podává nám methoda řezová, o čemž 

 později při projednávání orgánů pohlavních. 



Povšechný přehled struktury histologické. 



Ku všeobecné orientaci nejlépe hodí se příčné řezy. Vidíme 

 především již při nejslabších zvětšeních, že možno rozeznávati dvé 

 vrstev v těle Archigeta, totiž zevní vrstvu korovou a vrstvu střední, 



4 ) U mladých exemplářů ovšem nejsou příssavky ješté tak dobře vyvinuty 

 jako u dospělých, čímž částečně možno si vyložiti, že D'Udekem u jím pozorova- 

 ného zvířete nepoznal dobře poměry ty. („Les bothridies sont à peine visibles 

 et seulement représentées par quatre tubercules peu apparents, s'effacant même 

 entièrement dans certains états de contraction de l'animal") 



