XXXIII. 



Cytologickâ pozorování na vegetačních vrcholech 



rostlin. 



Sepsal dr. Bohumil Němec v Praze. 

 S 1 tabulkou a 1 dřevorytem. 

 (Předloženo dne 25. června 1897.) 



Strasburger, který si o poznání dělení jádra a buněk u rostlin 

 získal největších zásluh, již r. 1880. napsal (I.), že asi vyčerpal roz- 

 manitost dělení buněčného a na příště že již jen jednotlivým podrob- 

 nostem bude třeba věnovati pozornost. Ale právě tyto podrobnosti, 

 kterým se badatelé v pozdějších létech věnovali, ukázaly se býti důle- 

 žitosti principiellní. Sem patří především objev podélného štěpení 

 pentlic chromatických (Flemming, Heuser u rostlin) a stanovení cent- 

 rosfér jako zvláštních, samostatných orgánů buňky (Vejdovský, van 

 Beneden, Boveri). Ale kontroves v karyokinesi je stále dosti a Car- 

 noyův názor, že bude třeba na všecky objekty říše ústroj né rozšířiti 

 studium dělení buněk, než-li dojdeme správných všeobecných názorů, 

 stále více se šíří. 



Zmíněné kontroversy a neurčitost týkající se především dělení 

 jádra u rostlin přiměly mne, abych z vlastního názoru o stavu věci 

 se přesvědčil. Jako znamenitý materiál osvědčil se mi vegetační 

 vrchol kořenů cibule (Allium cepaj, jehož elementy vynikají svou 

 poměrně značnou velikostí a jasností, hlavně pokud se chromosomů a vý- 

 voje vřeténka týče. O nucleolech mnoho jsem se poučil na vege- 

 tačních vrcholech Crucifery Roripa amphibia. Srovnávacím mate- 

 riálem byly mi rostliny : Iris germanica, Hemerorallis fulva, Chloro- 

 phytum comosum, Calamagrostis litorea, Platanthera solstitialis, Bégo- 

 nia sp., Helianthus annuus, Cucumis sauva, Pinus silvestris. strobus, 

 Picea excelsa, Larix decidua. Také Equisetum, Selaginellu, Polytrichum 



Tř. mathematicko-přírodovědecká 1897. 1 



