Cytologická pozorování na vegetačních vrcholech rostlin. 21 



Také ve formě chrom osomú a dceřinných jader ukazovala zmí- 

 něná abnormální zona odchylky od pravidelných poměrů. Ve střed- 

 ních řadách buněk čepičky také se nezřídka objevují karyokinesy 

 s abnormálně velkým počtem chromosomú. Zde jsem mohl pozorovati, 

 že počet ten vznikl příčným rozdělením se 12 chromosomú v desce 

 aequatorialní, načež teprve následovalo štěpení podélné, takže dceřinná 

 jádra dostala dvojnásobný počet chromatických tyčinek ale krátkých. 



V jiném případu do dceřinných jader přešly polovice příčně se roz- 

 dělivších pentlic bez následujícího podélného štěpení, takže v meta- 

 kinesi bylo možno pozorovati tyčinky složené ze dvou parallelních 

 pentlic. 



Další atypická dělení vyznačovala se nestejnou délkou obou po- 

 lovic vřeténka a nerovnoměrným rozdělením chromosomú na obě dce- 

 řinná jádra. Ale můj dosavadní materiál nestačí na všeobecné ocenění 

 právě vylíčených abnormálních processů. 



In direktní dělení u rostlin má význam bud fragmentace (Chara- 

 ceae) nebo je zjevem pathologickým. Zdánlivá zaškrcení jádra a čá- 

 stečné vytvoření přehrádky buněčné podle Juelovy práce (1. c.) třeba 

 považovati za následek neúplné karyokinesy. Tu totiž zasáhla karyo- 

 kinesa pouze čásť jádra, čásť druhá zůstala intaktní. Po skončeném 

 dělení vymizí achromotická vlákénka vytvořivše jen částečně pf e - 

 hrádku buněčnou a jádro jeví tvar piškotovitý nebo ledvinitý. 



Takové zjevy zřídka jsem pozoroval v parenchymu korovém 

 a za druhé v buňkách pleromových, z nichž se vytvoří později cévy. 



V těchto buňkách starších pozoroval jsem také skutečnou fragmen- 

 taci jader. 



Poznámky všeobecné. 



Podle převládajícího do nedávná mínění dělení karyokinetické 

 v úzkém spojení se odehrává s centrosférou. Ale podle nejnovějších 

 zpráv vývoj centrosfér a jich vztah kekaryokinesi je druhotný (viz pře- 

 hlednou studii prof. Vejdovského [II]). Centrosféry nejsou pro karyo- 

 kinesu součástí nutnou. To také vyplývá ze souborné publikace Strass- 

 burgerovy školy (1. c), dle níž u vyšších rostlin Characeami počí- 

 naje vřeténko se zakládá polycentricky v plasmě, centrosféra pak vůbec 

 vyvinuta není. Nepřítomnost centrosfér u vyšších rostlin třeba vy- 

 kládati za druhotnou vzhledem k té okolnosti, že u nižších rostlin 

 (hub a řas) typické centrosféry jsou vyvinuty. Během phylogenetického 

 vývoje centrosféry vymizely a nahrazeny kinoplasmou bud! polycen- 



