2 XXXIV. František Slavík: 



Asi půl hodiny cesty východně od Světlé jest nad Sázavou, pod 

 vesnicí Pohledí otevřen lom dosti veliký, v němž se láme štěrk 

 pro trať severozápadní dráhy. Před lomem končí rula dvojslídná, 

 a lom otevřen jest v rule pyroxenické, zcela zřetelné zvrstvené. 

 S vrstvami ruly pyroxenické střídají se mnohokráte vrstvy jemno- 

 zrnné ruly biotitické, souhlasně uložené, mocné od několika cm až 

 asi do V4 m 'i pyroxenická rula činí však také mnohem mocnější 

 vrstvy a vůbec převládá. Místy vyklíňují se vrstvy ruly biotitické a 

 ztrácejí se v rule pyroxenické; ale vyklínění vrstev ruly pyroxenické 

 nebylo lze zjistiti. Vrstvy obou rul mají směr skoro VZ, úklon při- 

 bližně na J, ale různě příkrý, ježto jsou značně dislokovány; většinou 

 bývá úklon prostřední příkrosti, uprostřed lomu jsou vrstvy téměř 

 vodorovné, jinde zase zřetelně ohnuté. 



Bula biotitická s rulou pyroxenickou se střídající jest tence 

 břidličnatá, temně šedé barvy. Mívá trhliny rovnoběžné se zvrstvením, 

 a tyto bývají druhotně vyplněny křemenem, k němuž někdy se druží 

 též něco černého turmalinu. Od ruly pyroxenické jest ohraničena 

 z největší části ostře, bez přechodů. 



Rula pyroxenická jest tvrdá, světlá, zelenavě šedá, poměrně 

 málo zvětralá. Světlou barvou odlišuje se již z daleka od ruly bio- 

 titické. Jest však i sama jemně, a sice zcela rovnoběžně prostoupena 

 proužky temnějšími, obsahujícími přimíšený biotit, dále proužky s gra- 

 nátem a někdy i s amfibolem. Biotitické proužky v rule 

 pyroxenické nejsou totožný s vrstvami jemnozrnné biotitické 

 ruly svrchu jmenovanými, lišíce se od nich tím, že nejsou vyvinuty 

 dosti samostatně; již při makroskopickém ohledání jest patrno, že 

 nedají se vyloučiti z pyroxenické ruly, že náleží k ní; místy jest vi- 

 děti, jak rula čistě pyroxenická přechází ve proužky biotitickopyro- 

 xenické. 



Proužky pyroxenické ruly s granátem mají barvu 

 světle načervenalou. Zvětráním vznikají dutiny, ve kterých granát 

 vykrystaloval ve dvanáctistěnech kosočtverečných a na těch narostly 

 místy sloupce jednoklonného pyroxenu, analogického pyroxenu, jenž 

 jest součástí ruly samé. 



Proužky s amfibolem tmavým, černozeleným nacházíme 

 tu a tam v obou rulách, pyroxenické i biotitické, zvláště dosti často 

 na blízku hranice ruly pyroxenické s biotitickou. někdy na hranici 

 samé, ale zhusta též mimo hranici. Pravidelného obalu amfibolického. 

 který by všude dělil pyroxenickou rulu od biotitické, jak shledal 



