O rudonosné pyroxenické rule u Pohlede. 7 



vzniká uralit ze hmoty pyroxenové, šíří se i do tenkých trhlinek a 

 odtud dále dovnitř na úkor pyroxenu. 



Jinou, daleko ne tak častou přeměnou pyroxenu povstává epidot, 

 který ještě obsahuje zbytky pyroxenové, ale zdá se, že část jeho hmoty 

 pochází též z rozvětralých basických plagioklasů. 



Kde chlorit vzniká ze hmoty pyroxenu, činívá zřetelné pseudo- 

 morfosy po něm ; bývá pak také sdružen s vláknitými aggregáty uralito- 

 vými, i nelze jasně rozeznati, vzniká-li z pyroxenu přímo vedle uralitu, 

 či uralituje-li se dříve pyroxen a pak teprve z uralitu vzniká chlorit. 



Živce ruly pyroxenické jsou vyvinuty allotriomorfně, jen zřídka 

 mají omezení částečně idiomorfní, rovnoběžné ku štěpným trhlinám. Jsou 

 nejčastěji mnohocetně lamellovány, málokdy nelamellovány. 



Porovnávací methodou Beckeho shledáno, že nejenom lamellované, 

 nýbrž i jednoduché průřezy živcové mají vesměs vyšší exponent lomu 

 než kanadský balsám; často jsou tyto rozdíly v lomu světla velice 

 značné. Lom světla nižší než v kanadském balsámu neshledán nikde 

 v živcích čistě pyroxenické ruly Pohledské, scházejí tu tedy nejkyselejší 

 živce: orthoklas, mikroklin a albit. Jen výjimkou shledán lom světla 

 v průřezech živcových přibližně stejný s lomem kanadského balsámu, 

 a průřezy takové lze přičísti k oligoklasu, jak ukazují úchylky zhá- 

 šení v lamellách souměrně zhášejících. Největší počet plagioklasovýcb 

 průřezů zháší velmi šikmo a nesouměrně; na souměrně zhášejících 

 průřezech ve výbrusech změřeny úchylky : 



2°, 3°, 9°, 9V 2 °, 17°, 177 2 °, 20°, 21°, 21 1 /,- , 23°, 23 1 / 2 °, 24°, 25°, 



na štěpných lamellách dle spodové plochy P=(001), dvojčatěných 

 dle zákona albitového, v prášku horniny změřeny souměrné úchylky: 



10 n (dvakrát), 11°, 177 2 °. 



Na lamellách práškových praeparátů, odštěpených dle plochy 

 M — (010), zhášejících nesouměrně a tudíž mnohocetně lamellovaných 

 dle zákona periklinového, naměřeny častěji úchylky kolem 11", na 

 druhou stranu od rovnoběžné polohy kolem 24°, střední úchylka tudíž 

 nVo a úklon rhombického řezu 67 2 °. 



Z číslic uvedených vysvitá, že v rule pyroxenické převládá la- 

 bradorit, k němuž se druží menším počtem oligoklas, snad též něco 

 andesinu a bytownitu. 



Na mnohých řezech jest viděti lamellování mnohočetné dvojí, 



