O rudonosné pyroxenické rule u Pohlede. 29 



plněny bud směsí křemene, chloritu a zvětralin živcových aneb kře- 

 menem neb chloritem samotným. 



Asi dva kilometry severozápadně od Pohlede, nedaleko od cesty 

 vedoucí ze vsi P ř í s e k y na sever k lesíku vystupuje v malé jámě 

 rula nedokonale vrstevnatá, a s ní pospolu kulovitě omezený balvan 

 horniny, o níž se tuto dodatkem stručně chci zmíniti. Mimo u oné jámy 

 nalézáme kusy horniny té dosti hojně v kamení vyházeném z polí, 

 zároveň s pegmatitem muskovitickým, turmalin obsahujícím, rulou nedo- 

 konale zvrstvenou i s rulou fibrolithickou. Hornina ta jest zrnitá, 

 barvy šedočerné s odstínem slabým do zelenavá, a prostým okem nelze 

 na ní dobře rozeznati součástí. Jest snad vrstevnatá. 



Mikroskopem rozeznáme basické živce lomu světla 

 vyššího než lom kanadského balsámu, úchylek zhášení značných a 

 velmi nesouměrných, pak amfibol allotriomorfně omezený, rovno- 

 běžně ku štěpným trhlinám, tedy dle vertikály protáhlý, mnoho k ř e- 

 m e n e a hojný granát, zarostlý v čistém živci, opticky normální 

 neb jen velmi slabě dvojlomý. 



Hornina obsahuje dosti hojně rud, z nichž značná část ukazuje 

 se býti galenitem. Dílem jest galenit allotriomorfní a vyplňuje dutinky 

 v jednotlivých součástech nebo mezery mezi nimi, dílem jest částečně 

 idiomorfní. Hornina Přísecká tudíž jeví složení příbuzné horninám Po- 

 hleďského lomu a má s nimi společný též výskyt sirníků. 



Minerály lomu Pohleďského. 



Trhliny v rule pyroxenické poskytují řadu zajímavých a pěkných 

 minerálů. Zjištěny v nich: sfalerit, pyrit, pyrrhotin, greenockit; granát, 

 vesuvian, aktinolith, pyroxen, pak vápenec a sádrovec. Z nerostů mimo 

 tyto trhliny nalezených sluší uvésti ještě velké, krystalograficky vy- 

 vinuté v kombinaci (110), (010), (001), klinodiagonalně protáhlé 

 tabulky biotitu v hrubozrnných pegmatitech zdejších, pak soisit jako ne- 

 rost druhotný. 



Trhliny a dutiny v rule pyroxenické dílem zcela jsou vyplněny 



9 ) Viz F. Zirkel: Lehrbuch der Pétrographie, I., str. 410. 



