2 XXXVIII. Ladislav Celakovský: 



se jich užilo v roztocích přiměřeně koncentrovanějších (extrakt ma- 

 sový 20 0/ „, cukr hroznový 50°/ ). 



Nejméně studován byl dosud chemotropický (jakož i chemo tak- 

 tický) vliv kyslíka na organismy a jich části, a specielně aërotro- 

 pismus houbových vláken nebyl dosud experimentálně zjištěn. Jediný, 

 pokud vím, přiklad, kde aërotropismus byl dokázán a biologická dů- 

 ležitost jeho poznána, jsou dle Manabu Miyoshi-ho rostoucí pylové 

 vaky některých jevnosnubných. 



Nelze upříti, že by podobné studium na myceliálních vláknech 

 rozmanitých hub pravděpodobně vedlo k positivním výsledkům, zvláště 

 snad pokud se týče parasitických hub. Domnívám se, že v takových 

 případech aërotropismus (negativní), více než dosud za to se mělo, 

 bude spolupůsobiti při vnikání parasita do těla hostitelova; soudím 

 tak na základě analogie s některými pylovými vaky, orgány to hyfám 

 hub velice podobnými, které docela po spůsobu parasitických orga- 

 nismů (zvláště hub) vnikají do pletiva blizny a pak čnělky, k čemuž 

 jim dle MiYosHí-ho 2 ) napomáhá v první řadě positivní chemotro- 

 pismus sekretů buněk blizny a čnělky, v druhé řadě pak jejich nega- 

 tivní aërotropismus a positivní hydrotropismus. 



V přítomné zprávě chci upozorniti na jeden nápadný případ 

 aërotropismu, který jsem měl příležitost pozorovati na hyfách Sapro- 

 legniacee: Dictyuchus monosporus Leitgeb. 



Několik poznámek o Dictyuchus monosporus. 



Objevil se r. 1895 z jara (v dubnu) na odumřelých větévkách 

 madalu (Aesculus hippocastanum), jež stály ve sklenici vody říční. 

 Na těchto větévkách tvořil místy objemné, plihé povlaky zvýší 1 cm, 

 v nichž sporangia jako mléčně bílé čárky pouhému oku patrná byla. 

 Tato až na malé výjimky měla již svůj definitivní tvar a obsah na- 

 mnoze rozpadlý v buněčné, parenchymu podobné pletivo. 



V čase, kdy jsem z kultury bral materiál ku svým pokusům, 

 relativně menší část sporangií se již vyprazdňovala. Dalo se to způ- 

 sobem známým tím, že výtrusy jednotlivě (každý svou postranní pa- 

 pulou) vystupovaly, nechávajíce své blány v podobě pletiva paren- 

 chymatického uvnitř výtrusnice ležeti. 



2 ) Viz kapitolu desátou práce : Ueber Chemotropismus der Pilze 1. c. a dále 

 práci: Ueher Reizbewegungen der Pollenschläuche (Flora oder allgemeine bota- 

 nische Zeitung. 1894. Seš. 1.). 



