Pásmo IX. — Březenské — křídového útvaru v Poohři. ^ 



Petrografie pásma IX. 



Petrografické poměry pásma IX. v Poohři nevykazují takovou 

 rozmanitost jako v Polomených Horách. Podobají se spíše poměrům, 

 jaké jsou přilehlé vysočině Řipské. V Hostenicích, v nejbližším to 

 nalezišti v Éipské vysočině, nalézáme vedle slinitých jílů ještě pevnější 

 lavice písčitých slinu. Toto první naleziště jest ale zároveň posledním, 

 které vykazuje pevné lavice pisčitých slínů. Další naleziště pásma IX. 

 směrem k Lounům nevykazují žádných pevných pisčitých slínů více. 

 Veškery vrstvy pásma IX. stávají se si initojilo vitými. Zřídka přibírá 

 některá vrstva zrnka křemenná. Tu vlastnost, kterou jsme shledali 

 u všech pásem původu mořského v Poohři, totiž, že čím dále na zá- 

 pad (k Postoloprtům) tím více přibývá jim glaukonitu, tu vlastnost 

 mají také některé polohy pásma IX. Přibírají místy tolik glaukonitu, 

 že nabývají barvy zelenavé a na vrypu jsou zelené. Pod drobnohledem 

 shledáváme též, že tvoří glaukonit hmotu skameimjící u jehlic spongií. 

 Čím více glaukonitu, tím více jehlic spongií. 



Slinité jíly jsou mastné, nadržují vodu a v oboru jejich často 

 vytryskují prameny vody. Čerstvě nakopaný jíl nevydrží dlouho v ku- 

 sech na povrchu zemském; již po jediném dešti a nastalém na to 

 parnu rozpraskávají na povrchu. Po více deštích trhliny se rozšiřují 

 i ku středu kusu ve směru vrstevnatosti. Y tomto stavu jsou nejspů- 

 sobilejší ku vyhledávání skamenělin. Tu se snadno rozloupnou a na 

 ložích objeví se dosti zachovalé skameněliny. V čerstvých, mokrých 

 jílech kladivo se boří do jílu jako do mýdla a skameněliny těžko se 

 dobudou. I velké kusy jílu rozpadnou se během jednoho roku úplně. 

 Voda odnáší rozpadlý jíl po stráni snadno dolů. Nahromaděný jíl na 

 stráni zvětralý neb splavený stává se po deštích kluzký a sjíždí po 

 stráni dolů. Někdy děje se posouvání jílů těch pomalu a prozrazuje 

 se na počátku tvořením se trhlin. V oboru čedičových vrchů svalí se 

 na jíl čedičový štěrk a tu posouvá se spolu s jílem shora dolů. Tímto 

 posouváním ničí se pozemky hospodářů a je známo, že loňského roku 

 i obec Klapý pod Hazenburkem z části pobořena posouvajícím se jílem 

 spolu se štěrkem čedičovým. V Poohři a v Českém Středohoří vůbec 

 jsou úkazy tyto zcela obyčejné, a kde jsou podmínky uvedené, tam 

 posouvání jílu a štěrku čedičového po každém trvalém deštivém po- 

 časí jest pozorovati. Popsali jsme mnohé úkazy tyto v článcích: „Po- 

 souvání ssutin čedičových na Březníku u Libčevsi" 2 ) a „O ssutinách 



2 ) Zprávy o zašed. Král. Čes. Spol. Nauk. 1884. 



