14 IV. Cenék Zahálka : 



pevnější, ale vždy velmi měkký a vlhký. Větší skameněliny jsou vzácné. 

 Hojnější jsou drobné. Otřeme-li jíl kartáčem ve vodě, objeví se na 

 povrchu velké množství drobnohledných skamenělin. Nalézají se tu: 



Obratle rybí. 



Nucula pectinata Sow. 



Ostrea hippo podium Nilss. 



Ostrea semiplana Sow. 



Bairdia subdeltoidea Mün. sp. (vh) 



Flabellina elliptica Nilss sp. 



Frondicularie rozmanité. 



Cristellaria rotulata Lam. sp. (h) 



Nodosaria obscura Reuss. (h) 



Zajisté, že Krejčí měl na mysli tyto vrstvy našeho pásma IX. 

 co Březenské vrstvy, když psal ve své Geologii na str. 754: „Podobné 

 slinité opuky (jako Březenské vrstvy v Březně) v mnohých polohách 

 v mastné jíly se měnící, táhnou se podél Oharky nad vyššími opu- 

 kami (Teplického stupně) až k Budyni." 



Spodní vrstvy pásma IX. táhnou se nad pásmem VIII. v nej- 

 vyšší poloze Pooharecké stráně až ku Zabovřeskám, jsouce pokryty 

 diluvialním štěrkem prahorním a silurským, místy mimo to diluvialní 

 žlutnicí (viz mou geologickou mapu krajiny mezi Cížkovicemi, Lukav- 

 cem, Libochovicemi a Budyni. 4 ) Při cestě, která jde ze Zabovřesk 

 SSV., je viděti výchoz jílů pásma IX. u 3oty 214 m n m. V ní na- 

 lezen též úlomek Ostrei semiplany. Několik kroků nad tímto místem 

 nálezném též py ropový štěrk co patro pásma IX. v ornici roztroušený. 



Žabovřesky. 



Týž shnitý jíl pásma IX., který přístupen je bezprostředně pod 

 pásmem X. v Hostenicích, v Košticích, v Kystře a j., ten samý pří- 

 stupen je v letech sušších u samé hladiny Ohře, jihozápadně od Za- 

 bovřesk. Tak bylo r. 1885., kdy vyčnívala nad hladinu Ohře 20 cm 

 mocná část z vrstvy, jejíž pokračování šlo nejen do hloubky, ale i do 

 řečiště. Je tu následující 



4 ) Druhá zpráva o geolog, poměrech Brozanské výšiny. 



