Pásmo IX. — Březenské — křidového útvaru v Poohří. 33 



Naleziště Volenické je velmi duležito pro naše stratigrafická 

 studia, pročež si povšimneme blíže oněch míst, kde je zřejmo, že 

 pásmo X. leží nad pásmem IX. čili, že leží pásmo Teplické nad 

 pásmem Březenským a ne naopak. Při tom si zvláště povšimneme též 

 Koštické coprolithové vrstvy a jejího umístění v nejvyšší poloze pásma 

 IX. (Březenského) čili pod nejmladšími vrstvami pásma X. (Teplického.) 



Vyjdeme-li v Košticích od mlýna Koštického na západ podle 

 hlaď' iy Ohře, (obr. 56., 57., 58.) a stopujeme bedlivě polohu Copro- 

 litho é vrstvy ve svislé stráni Koštické, shledáme brzy, že vrstva co- 

 proli'Uova spolu s pásmem IX. a X. ponenáhlu stoupá. Mezi mlýnem 

 Koštickým a ústím Dobročky (údolí a potůček) dosahuje coprolithová 

 vrst>a 1*9 m nad hladinou Ohře a v témž místě vystupuje již nej- 

 svrchnější část pásma IX. se svými tmavošedými slinitými jíly v moc- 

 nosti 3 m nad hladinou Ohře, jsouc pokryto pásmem X., jak jsme se 

 o tom v profilu 92. zmínili. 



Jdeme-li po tomto levém břehu Oharky dále proti proudu, po 

 pěšině při samé hladině řeky, tu za ústím Dobročky, tedy pul km od 

 Koštic počíná stráň Volenická od severu k jihu, také velmi příkrá, 

 ■ listy i se svislými stěnami, v níž také všecky vrstvy dají se odkrýti 

 u tu shledáváme totéž složení vrstev útvaru křidového i diluviálního, 

 jako ve předešlé Koštické stráni. I zde jest ve spodu stráně, tedy nad 

 Oharkou pásmo IX. — Březenské, i zde jest do nejvyšší části pásma 

 IX. vložena coprolithová vrstva, i zde pásmo X. pokrývá pásmo IX. 

 a také diluvialní štěrk pyropový a nad ním diluvialní hlína žlutá za- 

 končuje nahoře stráň. Teprve několik kroků dále k cípu Volenickému 

 vymizí vrstvy diluvia a stráň zakončena tu jest nahoře pouze pásmem X. 

 Celá tato příkrá a holá stráň Volenická má délku 250 m a sluje 

 u zdejšího obyvatelstva též stráň „Pod Nádavkama". U tak zvaného 

 „Volenického cípu" opouští stráň tato Oharku, vzdaluje se vždy více 

 od řeky, stávajíc se nižší, až přejde do obce Volenic. Od cípu do 

 Volenic je křovinami a ovocným stromovím porostlá. 



Jakmile odkryjeme ve Volenické stráni vrstvu coprolithovou jest 

 nám nápadno, že má vrstva tato polohu mnohem vyšší, nežli ve stráni 

 Koštické, z čehož soudíme, že mají zdejší vrstvy útvaru křidového 

 značný sklon ku SV. ?roto v opačném směru, totiž ku JZ., pásmo IX. 

 a X. vystupuje, a ve Volenické stráni mnohem větší část pásma IX. 

 nad hladinu Ohře se vypíná, nežli v Koštické stráni. Poblíže Voleni- 

 ckého cípu vychází již nejvyšší část pásma IX. v mocnosti 8-6 m nad 

 hladinou Oharky v tomto 



Tř. mathematicko-přírodcvědecká. 1899. 3 



