34 IV. Cenék Zahálka: 



Profilu 95. 



(Obr. 58. a 56.) 



Vrchol stráně. 180 m n. m. 



>< ( 2. Souvrství vápnitého slinu šedého. Dále od povrchu dosti pevné la- I 



vice. Na povrchu mnohá lavice se rozpadává a nabývá barvy bě- ^ ££ 



lavé 75 | g 



1. Vápnitý slin belavý v pevné stolici 0*8 I 



3. Slinitý jíl tmavošedý. V něm místy slabé prameny vodní vyvěrají . 0*9 

 . Slinitý jíl coprolithový. Kde větší množství skamenělin (hlavně fo- 



raminifer) nahromaděno, tam je pevnější a vápnitější 0*1 



. Souvrství slinitého jílu tmavošedého. Čerstvě vyňatý je vlhký a krájí 

 se nožem jako mýdlo. Má tytéž vlastnosti petrograftcké a fysikální 

 a týž způsob větrání jako gastropodové vrstvy pásma IX. u Vršo- 

 vic, Lenešic, Postoloprt a Března. V něm místy prameny vyvěrají. 

 S hojným pyritem a sádrovcem 7*6 j 



Hladina Oharky. 163*1 m n. m. 



Ku skamenělinám Reussem ze souvrství IX. 1. v předu uvede- 

 ným připojuji ještě: 



Cladocychus Strehlensis. 

 Pecten Nilssoni Goldf. 

 Větev neurčená. 



V koprolithové vrstvě IX. 2. jsou tytéž skameněliny jako v téže 

 vrstvě IX. 2. v Koštické stráni. Zejména jsou tu nápadný velmi hojné 

 koprolithy. Terebratulina gracilis není tu tak ve velkém množství jako 

 v Koštické stráni. 



Lahov u Pátku. 



Od posledních domku Páteckých 1 Jem na SSV. jest Hájovna, 

 při níž ve stráni „Lahov" zvané vycházejí na povrch slinité jíly 

 pásma IX. v tomto 



Profilu 96. 



Vrchol stráně as 200 m n. m. 



Ornice • 05 m 



g J Písek jemný šedý 1 m 



Štěrk stmelený jemným pískem žlutým; křemitým, místy hlinitým. Obsa- "i 

 huje nejvíce placek šedého neb žlutavého písčitého slinu (pás. III.). 

 Mimo to má: rulu. | orfýr červený a šedý, oblázky bílého křemene, % a . 

 destičky limonitu tmavohnědého a žlutého ; pískovec kvádrový šedý I 

 a s tmelem železitým (z pás. I.) a čedič velmi jemnozrnný černý. I 



