44 IV. Čeněk Zahálka: 



kračují v Luhu u Kystry hloubš pod hladinu louky, v Kystře hloubš 

 pod hladinu Ohře, aniž by tam někde pod nimi (jak Fric uvádí) se 

 nalézaly na povrch vycházející vrstvy Fricovy 5. a 4. Tyto vrstvy 5. 

 a 4. přibral Fric od Smolnického potoka, kde leží však pod pásmem V. 



Z toho vychází na jevo, že poměry palaeontologické (při velmi 

 podobných poměrech petrografických a blízkosti nalezišť), poměry 

 mocnosti a poměry stratigrafické mluví proti tomu, aby se Fricovy 

 vrstvy 6 + 7. od Kystry považovaly za aequivalentní s vrstvami 6 -j- 7 

 od Podhrázského mlýna. 



Proč při stejné výšce nadmořské obojích vrstev u Podhrázského 

 mlýna a u Kystry nejsou vrstvy aequivalentní, vysvětluje se tím, že 

 jsou vrstvy pásma V. u Podhrázského mlýna a vrstvy pásma IX. a X, 

 u Kystry v poloze dislokační. Vždyť víme již z pojednání našich 

 o pásmu III. (str. 40.) a o pásmu IV. (str. 22.), že jsou u sousedního 

 Slavětína dvě dislokační rozsedliny směru od JV. ku SZ.; není vy- 

 loučeno, že jest jich i více vedle jiných dislokac směru od JZ. k SV.). 

 Rovněž tak jest tomu mezi Podhrázským mlýnem a Luhem u Kystry. 

 Mezi oběma nalézá se dislokační rozsedlina (snad je to prodloužená 

 rozsedlina, která jde mezi profilem 44. a 45.) [viz pásmo IV. str. 22.], 

 dle níž se vyvinula dislokace mezi pásmem V. u Podhrázkého mlýna 

 a pásmem IX. a X. u Kystry. 



Poukázali jsme již na to, že útvar křídový v Poohří jest pře- 

 rušen v souvislosti svých vrstev velikým množstvím dislokac, které 

 často ve velmi blízkých vzdálenostech se objevují. Studujíce jistý 

 profil ve stráni, nejsme si jisti, zdaž o několik metrů dále v téže 

 stráni a v téže výši nadmořské tytéž vrstvy nalezneme. Dokázali jsme 

 to již mnoha příklady z Poohří. 



V Luhu JZ. od Kystry. 



Asi 700 m na JZ. od Kysterské Ovčárny přístupny jsou vrstvy 

 pásma IX. a X. podobným způsobem jako v Kystře, je tu však 

 pásmo IX. přístupno do větší hloubky ve 



