Pásmo IX. — Březenské — křídového útvaru v Poohří. 49 



Corbula caudata Nilss. 

 Gervilia solenoides Defr. 

 Inoceranius Cuvieri Sow. 

 Pecten Nilssoni Goldf. 

 Pecten Dujardinii Rom. 

 Lima (granulata ?) D'Orb. 

 Exogyra lateralis Sow. 

 Ostrea semiplana Sow. 

 Haplostiche. 

 Trocharnina irregularis P. et J. 



Lenešická cihelna a Chlum. 



Stráň při SV. straně cihelny. 

 Profil 85. Obr. 54. 



Již při pásmu VI. a VIL klidového útvaru v Poohří zmínili 

 jsme se o nejspodnějších vrstvách pásma IX., které tvoří patro pásma 

 VIII. v Lenešické cihelně. Jsou to ony vrstvy, jež Reussovi již podnět 

 daly k vydatnému vyhledávání skamenělin. Sled jejich jest tento: 



Temevo S V. stráně blíže Lenešické cihelny. 235 m n. m 



3. SVmitý jíl gaatropodový šedý na povrchu ve žlutou neb bélavou zeni 

 rozpadlý. Dále od povrchu mokrý. Na povrchu hojné pecek limo- 

 nitu a sádrovce. Hlavní naleziště Březenských skamenělin . . . .70 



2. Slin glaukoiútický modravý v pevnější lavici 0-1 



1 Slinitý jíl ústHcový šedý do modra, na povrchu rozpadlý, modravě 

 bílý. Dále od povrchu mokrý. Na povrchu hojně sádrovce se po- 

 valuje 3'9 



Základem: Pásmo YIII. 224 m n. m. 



Souvrstvím IX. 3. není tu však ve směru vertikálném pásmo IX. 

 zakončeno, nýbrž stoupáme-li dle stráně na východ k vrcholu čedi- 

 čového Chlumu (jehož vrchol vypíná se 296 m n. m.), shledáváme, 

 že slinité jíly pásma IX. pokračují výš a výše a zakončují se na 

 této západní stráni Chlumu až u samého čediče ve výši 285 m n. ni. 

 Vrstvy slinitého jílu jsou na povrchu zcela v zem rozpadlé, poseté 

 hojným sádrovcem. Blízko pod 285 m n. m. jest jíl místy i zažloutlý 

 jako ku př. v Březně. Hned pod povrchem je jíl všude mokrý 

 a mastný. 



Poněvadž není na Chlumu pásmo IX. pokryto vyšším pásmem, 

 totiž X. pásmem zdejšího útvaru křídového, není vyloučena možnost, 



Tr . mathematicko-přírodovědecká. 1899. 4 



