ťásmo IX. — Březenské — křídového útvaru v Poohří. 75 



nem pod Postoloprty, kdež se množství skamenělin. od Reussa uve- 

 dených, nachází. Bakulitové sliny skládají zde severní bok Červeného 

 již dříve popsaného vrchu (obr. 11.), jehož temeno vyhořelé lože hně- 

 dého uhlí nese." 



Krejčí 51 ) má za to, že Březenské vrstvy v Březně spočívají na 

 Teplických vrstvách. Píše: „U Oharky samy vycházejí Teplické opuky 

 na den od ústí Malnického (Hřivického) potoka až pod vesnici Březno, 

 majíce podobu šedých hlinito-písčitých opuk a jsouce pokryté měk- 

 kými sliny pásma Březenského čili bakulitového ; vrchol kopce Bře- 

 zenského (Červený čili Krizový vrch) nese však vyhořelé vrstvy ne- 

 ogenové (třetihorní). Tudíž náleží zde jen nejhlubší vrstvy, přes 

 kteréž Oharka bezprostředně teče k Teplickému pásmu." 



Podle našich výzkumů, jak již dříve dokázáno, nenáleží vrstvy 

 nejhlubší u Března, přes které Oharka teče k Teplickému pásmu, 

 nýbrž ku pásmu Březenskému (IX.) a hluboko pod hladinu Ohře 

 ahá ještě mocná spodní část Březenského pásma (IX.) 



Fricem 52 ) byly velmi podrobně palaeontologické poměry pásma IX. 

 v Březně prostudovány. Týž rozeznává tam podle palaeontologických 

 poměrů následující vrstvy shora dolů: 

 7. Ornice. 

 6. Třetihorní vypálené vrstvy. 



5. Vrstva hrabová. Žlutavé a šedé, dosti plastické uloženiny, 

 které nad sferosiderity leží, nesnadno jsou přístupny a vyznačují se 

 nápadnou hojností korýšů. Výbrus její vykazuje trochu glaukonitu, 

 pak hnědá zrna s rezavě červenou obrubou, cihlově červená malá 

 jádra a intensivně černá jádra foraminiferová. 



4. Vrstva sferosideritová. Jest v nejvyšší poloze vrstvy gastro- 

 podové. Obsahuje kulaté neb ploché konkrece zvící ořechu, pěstě 

 i hlavy; některé dosahují až 50 cm délky. Zdravé jádro jejich sestává 

 ze šedého velmi tvrdého sferosideritu a jej obklopující kůry vykazují 

 různé stupně okysličení jež se jeví různými barvami tonů rezavě čer- 

 vených až okrově žlutých. Výbrus neokysličeného sferosideritu jeví 

 sloh z dosti stejně velkých, nepravidelně čtverhraných dílců, z nichž 

 každý ve středu nul tmavý bod. 



3. Gastropodová vrstva zaujímá střed celého profilu a jest vlast 

 ním sídlem bohaté fauny Březenských vrstev, zvláště četnými cepha- 

 lopody a gastropody bohaté. Výbrusy jsou poněkud bohatší foramini- 



51 ) Studie. Str. 60. Obr. 11. 



52 j Březenské vrstvy str. 12 — 25. 



