IX. 



Příspěvky k fysiologii a morfologii rostlinné buňky. 



Napsal Dr. Bohumil Němec v Praze. 



(Se á tabulkami.) 

 (Předloženo dne 27. ledna 1899.) 



Okolnost, že při studiích týkajících se složení, vývoje a rozmno- 

 žování buňky rostlinné v převážné většině případů užíváno method 

 Efiorf o logických, při nichž forma a formativní změny v popředí vstu- 

 puji, způsobila, že v leckterých otázkách vzbuzených potřebou pří- 

 činného pochopení životních zjevů buňky rostlinné nedávají nám vý- 

 sledky posavadních prací cytologických uspokojivé odpovědi. Platí to 

 jak o otázkách rázu fysikalního, tak chemického. V podobném smyslu 

 vyslovil se v poslední době ku př. Pfeffer *), s jiného (chemického) 

 stanoviska Zacharias "■). Zajisté tím nemá býti řečeno, že cytologické 

 práce rázu morfologického nemají velkého významu. Právě naopak, 

 fyciologické výklady, nemají-li se státi bezpodstatnými spekulacemi, 

 musí se zakládati na poznání morfologickém, ba lze právem tvrditi, 

 že jen spojením obou method bude možno dosíci příčinného pochopení 

 života, pokud ovšem pochopení takové vůbec je možné. 



Nejméně pozornosti se strany fysiologů věnováno dosud karyo- 

 kinesi, ač tato jistě náleží nejen mezi nejnápadnější, ale i nejdůležitější 

 zjevy v životě buňky rostlinné i živočišné. Odtud také pochopíme, 

 proč právě karyokinesa tak málo je jasnou se stanoviska fysiologi- 

 ckého, neboť pravdou je, co v té příčině napsal Pfeffer (1. c.) : — 

 -„nur eine fehlerhafte Methodik und Logik kann sich vermessen, allein 

 aus der formalen Gestaltung bei der Zelltheilung die maasgebenden 



1 ) Pfeffer, W.. Pflanzenphysiologie, Leipzig, 1897, p. 39. 



2 ) Zachahias, E., Uiber Nachweis und Vorkommen von Nuclein (ßer. d. d. 

 bot. Ges. Bd. 16, 1898.) 



Tř. mathematicko-přírodovědecká. 1 





