

Příspěvky k fysiologii a morfologii rostlinné buňky. 7 



dosáhlo rapidní stoupání turgoru vlivem aetheru způsobené teprve po 

 8 minutách vrcholu a v pokuse, při němž užito kořenu pečlivě filtrač- 

 ním papírem osušeného dosáhlo stoupání turgoru teprve po 16 minu- 

 tách vrcholu. Podobně trvá stoupání turgoru vlivem alkoholu vzbu- 

 zené déle než při použití chloroformu. Při vlhkých kořenech dosáhne 

 stoupání turgoru maxima obyčejně po 4 minutách, při kořenech osu- 

 šených po 7 min. 



Dáme-li na kořeny hrachu působiti páry benzinu, stoupá tolikéž 

 turgor, ale zároveň dá se konstatovati také vzrůst a sice z počátku 

 stejnoměrně urychlený, později (po 25 min. působení benzinových par) 

 stále volnější, až (obyčejně po 40 minutách, při navlhčených a turges- 

 centních kořenech až po 2 x / 2 bod.) na chvíli stane, rovněž nastává 

 plasmolysa spojená se skr aco váním kořenů. 



Z těchto pokusů, o nichž podrobný referát podán bude na jiném 

 místě, vysvítá, že anaesthetika neusmrcují plasmu a nezastavují její 

 životní činnost tak rychle, jak se za to většinou má n ) bere-li se 

 v úvahu pouze pohyb protoplasmy. S amassa (1. c.) dobře podotýká, 

 že pohyb plasmy není jediným životním projevem plasmy a vedle 

 pohybu může se životní činnost plasmy jeviti v přemnohých jiných 

 jevech ; Detmer ku př. ukázal, že po chloroformování rostlina hodinu 

 i několik hodin může dýchati, třebas již byla působením chloroformu 

 tak alterována, že nemá schopnosti ozdravěti. Z okolnosti, že některý 

 životní zjev déle vv trvává, než proudění protoplasmy. možno usuzovati 

 jen tolik, že zjev ten na proudění protoplasmy není závislým, neboť 

 plasma, přes to že neproudila, mohla býti dosud živa. Chybného 

 úsudku dopustil se v tom ohledu Demoor (1. c.) a jeho názory přijal 

 také Pfeffer do své fysiologie. I v tom případě, že jeho pozorování 

 byla správná, nemohl souditi z okolnosti, že karyokinesa odehrává 

 se dále i po zastavení proudění protoplasmy, že se karyokinesa může 

 odehrávati bez účasti živé plasmy. Jak Samassa il. o ukázal, nebyla 

 právě v Demoorovtch pokusech plasma umrtvena nebo ve všech ži- 

 votních jevech zastavena. To potvrzují také moje pokusy, jež ukázaly, 

 že v kořenech po 15 minut účinku nasycených (při 20° C a normál- 

 ním tlaku) par chloroformových vystavených Kinesa dávno byla zasta- 

 vena, achromatická vlákénka zgranulována (obr. 34, 52), přes to však 

 plasmolytická stažitelnost plasmy zachována, kterážto vlastnost k nej- 

 význačnějším vlastnostem živé plasmy patří (Pfeffer, Pflanzenphysio- 

 logie, pg. 119.) Cytoplasma zachovala si tedy mnohem déle živost, než 



*) Farmer, J. B. und Waller, A. D., v Bot. Cbt. 1898. 



