10 IX. Bohumil Němec: 



V klidných jádrech nápadno je v té době oproti jádrům nor- 

 málním diffusní rozložení chromatinu. Chromatin ve způsobe nepatr- 

 ných zrníček vyplňuje celé jádro (obr. 33, 37); v jádrech, ve kterých 

 byl chromatin nahromaděn jako zvláštní barvitelný obal na periferii 

 nucleolu, dělí se obal ten v několik skupin od nucleolu se oddělujících 

 (obr. 37), skupiny ty stávají se homogenními a zakulacují se, takže 

 mají vzhled normálních, Roseném popsaných pseudonucleolů. Radiální 

 uspořádání sítiva jaderného zmizelo, což je zvláště pro buňky střední 

 řady pleromu nápadno, ježto zde je za normálních poměrů uspořádání 

 to vždy typicky vyvinuto. 



Zároveň jádra, zvláště starších partií kořenů, rostou, jelikož pak 

 membrána vzrůstu obsahu nemůže stačiti, praskne na některém místě 

 a ven se vyhrne bud jen kapička šťávy jaderné, nebo reticulum 

 i s chromatinovými zrníčky (obr. 53) často zároveň nucleolus (obr. 54). 

 Zjevy tyto níže podrobněji popíšu. 



Nejzajímavější změny jeví se na kinetických figurách. Achroma- 

 tická vlákénka stávají se zde totiž zrnitými — a sice u všech figur 

 bez rozdílu stadia. Obr. 34 znázorňuje taková zgranulovaná vlákénka 

 u metakinesy, 52aequatorialní desku. Achromatická vlákénka skládají se 

 nyní z jedné nebo několika řad nepatrných zrníček. Dosud jsou však 

 zrníčka ta v řadách sestavena. Nemožno zde nevzpomenouti granulací 

 achromatických vláken, s nimiž se také v normálních poměrech setká- 

 váme. Popsal jsem granulosní přeměnu a degeneraci pro některá vlá- 

 kénka spojovacího vřeténka (cytologická pozorování), a upozorňuji, že 

 tento pochod granulační docela je identický s granulací vyvolanou 

 vlivem chloroformování. Pro theorii o skladbě ckromatických vlákének 

 je Xjev granulace jich velmi důležitý. Stejně jako se z granulí v profasi 

 vlákénka sestavují, tak se také granula v metakinesi nebo vlivem 

 chloroformování rozpadají. Jedná se tedy o otázku, co udržuje granula 

 ta ve vlákénku jako takovém pohromadě. Otázkou tou zabýval jsem 

 se na jiném místě (Anat. AnZ. 1898.) 



Také chromosomy jeví změnu vyvolanou účinkem chloroformování. 

 Ježto však podobná změna vystupuje také při plasmolyse, je možno, 

 že zde působí nechloroform o sobě, nýbrž nepřímo tím, že podobně 

 jako plasmolysa odstraňuje turgescenci. Neboť již po 3 minutách 

 účinku par chloroformových dostavuje se zkracování kořenů následkem 

 chloroformováním způsobené diosmosy látek rozpuštěných ve šťávě 

 buněčné. 



Po desíti minutách je kořen úplně zbaven turgescence. Zmí- 

 něná změna chromosomů týká se objevování se v nich řady malých 



