12 IX. Bohumil Němec: 



i plasma nahromaděny jsou ve směru vnikajícího chloroformu. Značný 

 počet jader jeví silné zvětšení a vytékání části obsahu (obr. 40). 



Achromatická vlákénka figur kinetických úplně zmizela. Také 

 řady granulí se rozpadly, takže chromosomy leží nyní uprostřed jemné 

 zrnité hmoty (obr. 39), která vznikla přeměnou vlákének. Také vře- 

 ténka spojovací zmizela, stavše se granulosními. Desky jaderní zalo- 

 žené mezi dceřinnými jádry jeví se jako dvě rovnoběžné řady hustě 

 seskupených granulí, mezi nimiž probíhají můstky, tolikéž zrnité 

 (obr. 38). Můstky ty odpovídají oněm, které Srasburger 13 ) konstatoval 

 při tvoření se buněčné desky, a které zůstaly jako spojení mezi 

 rozdělenými uzlíčky (dermatosomy) na spojovacích vláknech vystupu- 

 jícími. 



30 minut : Plasma stala se silně granulosní, tolikéž vakuoly 

 vnějších řad buněčných. V buňkách vnitřních (centrálních) řad však 

 dosud přítomny jsou přesně ohraničené, enormně vzrostlé vakuoly, 

 které figury kinetické deformují, jádra klidná ke stěně buněčné zatla- 

 čují (obr. 47) a zřejmě deformují (obr. 48). Plasma takovýchto buněk 

 má vzhled téměř homogenní, gelatinosní. Hned po tom však dostavuje 

 se granulace membrány vakuolové, v plasmě objeví se granula a ne- 

 přesně ohraničené malé vakuolky. Kolem jader objevují se jasné 

 dvůrky, které svým nepřesným ohraničením distinktně od periplastů 

 se liší (obr. 58). V dalším postupu plasma se nahromadí kolem jádra 

 na místě jasného dvůrku (obr. 61) a nabývá zhoustnutím intensivní 

 barvitelnosti. Vzrůst jader a vytékání jich obsahu stále více buněk 

 zasahuje (obr. 57). V čepičkách jádra docela jsou vyteklá (obr. 

 42 — 46). 



Chromosomy figur postrádajících nyní achromatických vláken 

 tloustnou následkem vzrůstu vakuolek v nich se objevivších. Zajímavo 

 je, že v jednoduchém chromosomu vždy jen jedna řada vakuol se 

 vyvine, kdežto v chromosomech v aequatorialní desku sestavených, 

 které se skládají ze dvou slepených dceřinných pentlic, dvě řady 

 vakuolek vedle sebe jsou uloženy (obr. 59). V čepičce jsou chromo- 

 somy slity již v jednu massu vykazující množství vakuolek. V obr. 

 60. znázorněna taková massa vzniklá z aequatorialní desky. 



Po 45 minutách působení chloroformových par jeví se plasma 

 granulovanou. Kolem jader buďto je vyvinut hyalinní dvůrek (obr. 

 71) anebo již na jeho místa nastupuje plasma silně se barvící a hustě 

 zrnitá (obr. 72). Že se zde jedná o proudění plasmy směrem k jádru, 



i3 ) Strassburger, E., Die pflanzlichen Zellhäute. Prings. Jahrb. Bd. 31. 



