

Příspěvky k fysiologii a morfologii rostlinné buňky. 17 



Demoorovým interpretacím pokusů, dle nichž se i v odumírající nebo 

 inaktivní plasmě pochod kinetický, ovšem po případě s některými 

 modifikacemi dokončí. Ocenění ostatních resultatů podáno bude v od- 

 stavci pojednávajícím o fysikalních vlastnostech protoplasmy. 



Zbývá mi ještě uvésti výsledky pokusů, ve kterých jsem dal 

 působiti parám chloroformovým na kořeny bobu (Vicia faba). Změny, 

 které tím způsobem byly vyvolány, úplně odpovídají změnám na koře- 

 nech Allia pozorovaným. Také zde spolu se ztrátou turgescence obje- 

 vují se v kořenech kulovité periplasty (obr. 74), které jsou zde velmi 

 nápadný, ježto obklopeny jsou hustou, zrnitou plasmou. Periplasty 

 s vyvinutými již vlákny achromatickými nepozbývají bipolarity (obr. 

 77). Delším působením chloroformu stává se ohraničení periplastu 

 oproti cytoplasme nepřesným. 



V obr. 80 — 89 znázorněny některé charakteristické nálezy na 

 kořenu 15 minut působení chloroformu vystaveném učiněné. Plasma 

 je již stejnoměrně zgranulovaná, barvitelná granula nahromaděna 

 často proti směru vnikajícího chloroformu (obr. 83, 84). Achromatická 

 vlákna jsou rozpadlá v zrníčka, ve chromosomech řada malých vakuol. 

 Plasmolysou lze tyto vakuolky přivésti ku stažení, takže pak mají 

 vzhled tmavších bodů v homogenním chromosomu (obr. 81). V té 

 době také začínají chromosomy v místech dotyku splývati (obr. 84, 

 85), klidná jádra vzrůstají a praskají, takže jich obsah podobně, jako 

 u Allia vytéká ven. V calyptře začasté objevují se jádra jevící 

 enormně vzrostlé vakuoly. Plasmolysou (provedenou 3°/ dus. dras.) 

 lze jádra ta smrštiti (obr. 89; tak, že přijmou tutéž velikost, jako 

 isosmotickým roztokem plasmolysovaná jádra normálních buněk. Ježto 

 lze celá jádra plasmolysou ku stažení přivésti (obr. 88.), musíme míti 

 za to, že membrána jaderná tu působí jako semipermeabilní blána. 



Pozoruhodných výsledků lze docíliti v pokusu, kde kořen ně- 

 kolik minut působení chloroformu vystavený přeložíme do čistého 

 vzduchu a po delší době konservujeme. 



Pětiminutové působení stačí ku vyvolání kulovitých periplastu, 

 způsobenému, jak níže bude vyloženo, odstraněním turgescence. Dáme-li 

 po těchto pěti minutách kořen do čistého vzduchu, dostavuje se po- 

 zvolna turgescence zpět. Po 15 minutách kořen jeví se turgescentním, 

 ač dosud nenabyl úplně původní délky. A tu lze nalézti opět bipolarní 

 periplasty, však jejich delší osa je průměrně kratší než-li u kořenů 

 normálních. S turgescencí se tedy bipolarita opět vrátila. (Kořeny po 

 nějaké době rostly dále). 



Působení chloroformu sedm minut trvající poškozuje kořeny 



Vi. mathematicko-přírodovědecká. 1899. 2 



