Příspěvky k fysiologii a morfologii rostlinné buňky. 19 



jících, přes to, že plasma má vlastnost samostatné volby kvalitativní 

 i kvantitativní ve přijímání a vydávání látek. 



Především uvedu pokusy, v nichž kořeny bobu (Vicia faba) 

 plasmolysovány byly roztoky cukru třtinového. 12% roztok plasmo- 

 lysuje kořeny docela. V kořenu po 10 minut v roztoku takovém polo- 

 ženém jevily se krásně kulovité periplasty (obr. 91). V málo případech 

 pozorováno bylo v kořenu ponechaném 20 minut v tomže roztoku 

 vytvoření polycentrické figury (obr. 92) a sice prostřednictvím hrbol- 

 katého periplastu. V tomže kořenu pozorován i případ s jednostran- 

 ným kuželovitým vřeténkem. Tyto nebo obdobné zjevy dostavily se 

 v kořenu plasmolyso váném 15% roztokem třtinového cukru již po 10 

 minutách (obr. 124, 125). Zde také již pozorována u stadií rnetaki- 

 netických neb.) u aequatorialních desek přeměna achromatických vlá- 

 kének ve hmotu zrnitou. Tato přeměna děje se postupem velmi 

 rozmanitým. Bud z jedné strany počíná, takže máme pak v určitém 

 stadiu jen jednostranné komplexy spojovacích vlákének, jako jsou ku 

 př. v obr. 102 a 104 znázorněny. Obrazy kresleny dle praeparatů 

 z kořenů, jež ponechány byly 10 minut ve 15% roztoku cukru, potom 

 dány na 3 minuty do destillované vody a konservovány. Jiný případ 

 régresse vřeténka je ten, kdy toto ze všech stran stejnoměrně se 

 mění v zrníčka, takže máme v určitém stadiu (ob. 126, 10 minut 

 v 15% cukru) soudečkovité, všestranně volné vřeténko. Nebo propadá 

 zona aequatorialní nejdříve granulaci (obr. 95). 



Plasma buněk, v nichž se kinesa odehrává se plasmolysou sice 

 stáhne, ale v nejmladších partiích embryonálních vůbec se na rozích 

 nezakulatí (obr. 93). Jen v tom případu, kdy se v rozích nalézají 

 vakuoly, zakulatí se plasma také zde (obr. 91), ale ponejvíce nepravi- 

 delně. Zvláště dobře lze účinek vakuol pozorovati v tom případu, kdy 

 v jedné polovině buňky vakuol není, nebo docela nepatrné, ve druhé 

 však jsou. Tu na té straně, kde se vakuoly nalézají, buňka se zakulatí, 

 na druhé nikoliv (obr. 92). 



Plasmolysou tedy vzaly na se periplasty tvar kulovitý. Netrvá-li 

 plasmolysování dlouho a my uložíme plasmolysovány kořen do destil- 

 lované vody, takže se stane opět turgescentním, vrací se bipolarita 

 periplastu zpět (obr. 100). Kořen, z něhož obrázek kreslen, nalézal se 

 po 5 minut ve 13% roztoku cukerném, byl pak vložen na 3 minuty 

 do vody a ihned konservován. S turgescencí se tedy bipolarita peri- 

 plastu opět navrací. Začasté vyvoláme plasmolysou zkrácení figury 

 kinetické a zřejmé objevení se periplastu také v aequatorialní zóně 

 jádra (obr. 105). 



2* 



