Příspěvky k fysiologii a morfologii rostlinné buňky. 21 



lyse cukrem způsobené vlákénka pravidelně od některého místa počí- 

 naje mizí, granulují se zde nepravidelně, některé uvnitř vřeténka, 

 jiné současně na periferii (obr. 114 b). Vytvoří-li se působením dusič- 

 nanu draselnatého achromatické figury, jeví se začasté nesouměrně 

 radiálními (obr. 100, 108) anebo se objevují způsoby, které přímo lze 

 nazvati pathologickými. Neboť třeba zde výslovně podotknouti, že 

 vývoj multipolarních figur je modifikovaný vývoj figur bipolarních. 

 Nechtěje zde zabíhati do podrobností více morfologického a ontogene- 

 tického rázu, podotýkám, že důležitý znak vegetačních figur je vystu- 

 pování vlákének na periferii periplastu. Kdežto tato vlákénka nor- 

 málně probíhají ve směru aequatorialním, vytvořují se vlivem plasmo- 

 lysy nebo chloroformování bud 1 kol hrbolků, nebo při kulovitém tvaru 

 figury nepravidelně na periferii (obr. 24.) Vyskytne-li se tedy tvoření 

 se vláken radiálně beze vztahu k periferii periplastu (obr. 106), 

 musíme považovati způsob takový za pathologický. Ostatně jsou 

 pathologické, vlivem jedů vyvolané figury polycentrické v zoologii 

 již známy 17 ). Také plasmolysou dusičnanem draselnatým způsoben ou 

 lze dokázati rozdíl mezi fysikaluími vlastnostmi cytoplasmy buňek 

 klidných a dělících se. Tyto se na rozích vůbec nezakulacují (obr. 

 114, b) nebo jenom nepatrně (obr. 119 a). Při větším zakulacování se 

 možno pozorovati souvislost zjevu toho s přítomností vakuol (obr. 

 119, d). Ostatně je pravděpodobno, že delším působením plasmolysy 

 cytoplasma mění svůj stav, neboť ku př. v praeparatech z kořenů 

 x / 2 hodiny plasmolyse vystavených daleko více je rohů zakulacených 

 v buňkách se dělících (obr. 107), než v buňkách z praeparatů jen 

 5 minut plasmolysovaných. Ze již tato doba stačí k úplnému proniknutí 

 užívaných kořenů plasmolysující tekutinou, vysvítá z toho, že buňky 

 klidné vedle nezakulacených dělících se vykazují normální plasmolysu 

 (obr. 119) a sice i v nejvnitrnějších vrstvách pleromových. 



Jinak se tu setkáváme se zjevy již známými. Tak především 

 s periplasty jádro v podobě koule obklopujícími (obr. 119). Plasmo- 

 lysou ne dlouho trvající a následující pak returgescencí lze dáti peri- 

 plastům opět bipolarní tvar. Velmi nápadný jsou však při plasmolyse 

 změny tvaru i struktury klidných jader. Ony dostavují se také při 

 plasmolyse cukerným roztokem vyvolané, ale chci je vylíčiti zde spo- 

 lečně pro obojí způsob plasmolysy. 



Především lze konstatovati, že se plasmolysou jádra smršťují. 

 Ne však pravidelně tak, aby podržely svůj původní tvar, nýbrž po- 



17 ) Podrobnější zprávy viz : Němec, B., Abnorme Kerntheilungen in der 

 Wurzelspitze von Allium cepa. Sitzb. d. bóhin. Ges. d. Wiss. 1898. 



