Příspěvky k fysiologii a morfologii rostlinné buňky. 25 



formu, souvisí také zde tvar periplastu s turgescencí. V těch přípa- 

 dech, kdy periplast zastižen v okamžicích, kde se chystá vytvoření 

 achromatických vláken, možno plasmolysou docíliti docela nepravi- 

 delné uložení vláken téch (124), možno vyvolati hrbolkaté peri plasty 

 vedoucí k polycentrickým figurám (obr. 92, 108, 120) nebo jedno- 

 stranným vřeténkům (93, 125). 



Dalším působením plasmolysy vyvolána je degenerace vláken 

 achromatických a sice podobně jako při působení chloroformu granulací 

 počínající. Vlákna rozpadnou se v zrnitou hmotu (obr. 94), ve které 

 objeví se dalším působením plasmolysy nucleoly (obr. 107 a, 116, 1 17, 118). 

 Při chloroformování se mi nepodařilo dosíci podobného objevování se 

 mimojaderných nucleolů, ač se tu také vlákénka v granula rozpadají. 

 Zdá se, že chloroformováním příliš záhy se poškozuje plasma, plasmo- 

 lysou se jen činnost její modifikuje. 



Nejnápadnější je zjev, že se ve chromosomech působením plasmo- 

 lysy objeví vakuolky (obr. 98) a sice úplně obdobně jako při půso- 

 bení chloroformu. Tyto vakuolky vyskytnou se však také v jádru, při 

 čemž opět nalézáme analogie v pokusech s působením chloroformu. 

 Vakuoly v chromosomech velmi silně rostou a vedou ku zvláštnímu 

 způsobu rekonstrukce jader, který úplně se liší od způsobu normál- 

 ního. Při tomto rekonstruují totiž se jádra tak, že se mezi chromo. 

 somy vytvořují anastomosy, v našem případu anastomosy ty zastoupeny 

 jsou membránami vakuol (obr. 118). Jenom včasnou returgescencí lze 

 přivésti dceřinná jádra k normální rekonstrukci (obr. 94, 104). 



Po Ki.emmovè (1. o práci, který zkoumal pro mnohé jedy 

 jich působení na strukturu plasmatickou a desorganisaci buněk, ne- 

 překvapuje nás shoda mezi působením plasmolysy a chloroformování. 

 Klemm ukázal, že jedy zcela různých chemických vlastností mohou 

 v buňce tytéž zjevy vyvolati. K tomu nyní přistupuje okolnost, že 

 nejen jed různých vlastností, ale i změna rovnováhy v buňce naprosto 

 různým způsobem vyvolaná, v našem případu tedy hmotným a mecha- 

 nickým působením zavedená, může vésti k těmže zjevům. Zde bychom 

 mohli ovšem míti za to, že právě odstranění turgescence v obou pří- 

 padech dosažené vyvolává shodnost zjevů těch. Pro některé okolnosti 

 jistě tomu je tak, ku př. pro zakulacení periplastu a pro polycen- 

 trický vývoj figur, pro ostatní zjevy je však několik možností, které 

 na ten čas není možno s nadějí na positivní výsledek diskutovati. 



Důležito je v tom ohledu připomenouti pokus, který poukazuje 

 k tomu, že se zde snad jedná o podráždění, které v plasmě vyvo- 

 lává pochody kinesu zastavující. Plasmolysujeme-li totiž kořen bobu 



