30 IX. Bohumil Němec: 



Jak velice komplikované musely by to býti pochody, jež by tuhý 

 ellipsoid v tekutině suspendovaný s osami určitě orientovanými do- 

 vedly mechanickým tlakem v určitý, na tlak kolmý směr postaviti ! 

 Neboť je zřejmo, že se tu o prostou fysikalní akci jednati nemůže. 



Mnohem lépe dají se zjevy v profasi se odehrávající a výsledky 

 pokusů s plasmolysou a vlivem tlaku a tahu na tvar a postavení pe- 

 riplastu vyložiti, máme-li za to, že cytoplasma je v tomto stadiu stavu 

 pevného, že je elastická a sice v rovnováze se nalézajíc isotropně 

 elastická, periplast pak že se skládá z tekuté plasmy, jevící adhaesi 

 k membráně jaderné a snad také k tuhé cytoplasme. 



Výklad, že protopí as;ma může býti také v buňce uzavřené cellu- 

 losní blanou stavu pevného, čelí ve značné míře proti dosavadním ná- 

 zorům v té příčině proneseným. Připomínám však výslovně, že pevný 

 skupenský stav přijímati možno jen pro stadia profase ve vegetativních 

 buňkách rostlin cévnatých a že nechci ani v tomto rozsahu všeobecně 

 popírati možnost tekuté plasmy ve přípravných stadiích kinetických. 

 Ale u těch rostlin, u nichž jsem studoval kinesu a nalezl bipolarní 

 tvoření se achromatické figury s předcházejícím hyalinním bipolárníin 

 periplastem, mluví všecky důvody uváděné pro tekutosť plasmy v buňkách 

 klidných, pro stav pevný ve stadiu profase. Ostatně připouští Pfeffer 

 pro vrstvu pokožkovou i pro některé jiné diferenciace v buňce con- 

 sistenci gelatinosní, jakož i možnosť plynulého přechodu ze stavu te- 

 kutého do pevného, podobný přechod přijímati také dlužno během 

 kinesy v meristematických buňkách vegetativních pletiv rostlin cévnatých. 



Představíme-li si hranol skládající se z isotropně elastické hmoty 

 pevné a v něm uprostřed kapku nějaké tekutiny ve tvaru koule, pak 

 vezme na se tato kapka podobu ellipsoidu, působí-li na plochy la- 

 teralní tlak kolmý na směr hlavní osy. Přestane-li tlak působiti, vezme 

 na se kapka opět tvar kulovitý. Úplně obdobné jsou zjevy, jaké na- 

 lézáme v meristematických buňkách vystavených plasmolysi a opět 

 returgeskovaných. Periplasty v turgescentních buňkách bipolarně vy- 

 tvářené vezmou na se při plasmolysi, kdy plasma volně leží uprostřed 

 membrán cellulosních, tvar kulovitý, vložíme-li však buňky zpět do 

 destillované vody, tak že se stanou opět turgescentními, plasma přiloží se 

 k membránám, tyto se napnou a vzájemně na se tlačí a periplast vezme 

 na se tvar bipolarní. Tlakem, jenž by na hranol svrchu zmíněný 

 šikmo ke hlavní ose působil, docílíme ovoidalní deformaci kapky uvnitř 

 hranolu uzavřené. Přestane-li šikmý tlak působiti, vezme na se kapka 

 opět tvar koule. S podobnými ovoidy setkáváme se také v meriste- 

 matických buňkách, zvláště tam, kde řady buněk konvergují k jednomu 



