Příspěvky k fysiologii a morfologii rostlinné buňky. 41 



že teprve po delší době (2—3 hodinách) dostavuje se přechod plasmy 

 tuhého tekutého stavu, třeba užijeme isosmotického roztoku. 



Ze všech uvedených pozorování vyplývá, že se aggregační stav 

 cytoplasmy periodicky v buňce mění a dále, že jeví cytoplasma ve 

 stadiu profase vlastnosti hmot tuhých a elastických, ty pak pozvolna 

 přecházejí do tekutých. Právě ona stadia, kdy cytoplasma jeví stav 

 tuhých hmot, jsou pro směr figury kinetické a tedy také přihrádky 

 buněčné nejdůležitější. 



O významu tlaku a tahu pro smèr dělení buněčného. 



Které jsou příčiny určující určité postavení kinetické figury 

 a přehrádky buněčné mezi oběma dceřinnými jádry vznikající, není 

 dostatečně známo. Víme, že v určitých případech světlo rozhoduje 

 jak pro klíčící spory Stahl 31 ) ukázal, geotropisuius nezdá se však 

 míti pro cévnaté rostliny zvláštního významu. Hertwig 32 ) má za to, 

 že u zvířat a speciellně ve vajíčku staví se figura kinetická ve směr 

 největšího nahromadění plasmy. K podobnému názoru oprávnily 

 Harpera :í; ) nálezy o dělení v ascu hub. Ale již pro Characeje a ve- 

 getativní buňky pletiv rostlin cévnatých není výklad ten přijatelný. 

 Zde můžeme nalézti případy, že v buňce, jejíž delší průměr až de- 

 setkráte je vetší, než průměr kratší, přece se staví figura v tento průměr. 

 tedy v průměr nejmenšího nahromadění plasmy. V novější době byly 

 však učiněny nálezy, dokazující, že leží přece v některých případech 

 v naší moci způsobiti určité postavení kinetické figury i přehrádky 

 buněčné. Ze zoologické literatury jmenují jen práci Braemovu o vlivu 

 tlaku na rýhování vajíček, tolikéž Hertwig-ov)' zprávy o vlivu tlaku 

 na dělení ve vajíčkách žabích (1. c.j. Vysoce zajímavý jsou v té pří- 

 čině zprávy KxY-ovy 34 ). Jemu podařilo se přesně dokázati, že tlakem 

 nebo tahem lze přinutiti figury kinetické, aby se postavily bud kolmo 

 na směr tlaku, nebo ve smèr tahu. Opakoval jsem jeho pokusy a nalezl 

 jsem jak již v odstavci o fysikalních vlastnostech protoplasmy uve- 



31 ) Stahl, E., Einfluss der Beleuchtungsrichtung auf die Theilung der Equi- 

 setum - Sporen. Ber. d. d. bot. Ges. III. 1885. 



32 ) Herťwig O. Zeit- und Streitfragen der Biologie, IL 1896. (Jena^. 



33 ) Harper, R., A., Kerntheilung und freie Zellbildung im Ascus. Pringsh- 

 Jahrb. f. wiss. Bot. Bd. 30. 



34 ) Kny, L., Ueber den Einfluss von Zug und Druck auf die Richtung der 

 Scheidewände in sich theilenden Pflanzenzellen. Ber. d. deutsch, bot. Ges. 1896. 



