42 IX. Bohnmil Němec: 



děno, že se především tlakem nebo tahem orientují hyalinní periplasty, 

 v těch nebo na nich že se pak meridionalně k jich delší ose vytvo- 

 řují achromatická vlákénka. Tam také naznačeno, jakým způsobem 

 je možno, aby tlak nebo tah působil na vytvoření se periplastu. Toto 

 působení je docela fysikalní a zakládá se na deformaci, jakou při 

 tlaku musí jeviti koule uzavřená v elastické pevné hmotě. 



Ale vývoj vlákének achromatických ve směru meridionalním 

 není možno prozatím fysikalně vyložiti. Jisto je, že se směrem tlaku 

 souvisí také směr jejich uložení, ale jakým způsobem tlak nebo tah 

 na jich vytváření působí, je té doby nemožno říci. Význačno je, že 

 se ve sporových nebo pylových buňkách mateřských vlákénka tvoří 

 nepravidelně nebo radiálně kolem jádra 35 ), což nade všecku pochybnost 

 souvisí s okolností, že tyto buňky docela volně leží ve zvláštní du- 

 tině sporofyllu. Důkazem toho je, že zbavíme-li buňky vegetativní 

 tlaku na ně působícího a dojde-li přes to k vytvoření figury, tato je 

 vytvářena podobně jako ve volně ležících buňkách sporogenních. Proč 

 se i v buňkách sporogenních vlákénka konečně skloní ve dva póly, 

 nedovedeme udati. Ale pohled na průřez nějakou tyčinkou nebo spo- 

 rangiem (Larix, Equisetum) poučí nás, že položení obou definitivně 

 vytvořených pólů a směry dělení jsou docela nepravidelně rozloženy. 

 To je ovšem opak poměrů jak je v nějakém vegetačním vrcholu vi- 

 díme. Zde jsou směry dělení téměř dle určitých geometrických pra- 

 videl položeny ne ovšem úplně přesně, ale přece jenom pravidelně. 

 Zde také od počátku objevení se základu vřeténka lze směry dělení 

 stanoviti a je nápadno, že směry ty jsou rovnoběžný (opět jenom 

 v největším počtu případů) se stěnami buněk mateřských nebo na ně 

 kolmý. Je to ovšem jenom pravidlo, od něhož, jak na jiném místě 

 jsem ukázal, nalézáme výjimky (Cytologická pozorování, 1897). Z fy- 

 sikalního stavu protoplasmy a periplastu, jaký lze ve stadiu pro po- 

 stavení figury nejdůležitějším dokázati, totiž v profasi, z možnosti 

 pokusně orientovati směr figury tlakem i tahem, z podobnosti, jaké 

 v obou případech nám před zrak vstupují, jakož i z okolnosti, že 

 vskutku lze dokázati, kterak meristematické buňky tlaku i tahu pod- 

 léhají, soudím, že tlak i tah v pletivech meristematických důležitou 

 hraje úlohu pro postavení figury kinetické. Nechci tento názor ze- 

 všeobecňovati. Jsou případy, kdy buňky tlaku ani tahu nepodléhají 

 a přece vytvořují se přehrádky v určitém směru, ku př. v chlupech 



35 ) Němec, B., Ueber das Centrosoma der thierischen Zellen und die ho- 

 modynomen Organe bei den Pflanzen. Anat, Anz. 1898. 



