Příspěvky k fysiologii a morfologii rostlinné buňky. 55 



pochodů životních. Je nepopíratelno, že před kinesou i během ní 

 stojí celý pochod v určitém vztahu k cytoplasme, neboť zároveň se 

 změnou fasí kinetických jdou určité změny také v cytoplasme. To se 

 týká vystupování různých cytoplasmatických differenciací stejně jako 

 pohybů cytoplasmy a organulí v ní přítomných, jak zvláště dobře dá 

 se pozorovati v buňkách hojnost amylo plastů chovajících. Je sice 

 myslitelno, že se jedná o prostou časovou paralelitu a ne o vzájemnou 

 závislost, že kinesa může samostatně probíhati. Tomu však podle 

 našich zkušeností tak není. Kinesa zastavuje se ku př. působením 

 chloroformu dříve, než cytoplasma pozbude svých vlastností diosmo- 

 tických, neboť celá cytoplasma reaguje jistě na osmotickou změnu 

 media je obklopujícího a vlákna achromatická jsou již zgranulována 

 a zrušena. 



Mohlo by se namítnouti, že tato destrukce kinetické figury 

 způsobena je látkami diffundujicími z vacuul du cytoplasmy a zasa- 

 hujícími tedy také figuru. — Tomu však tak není, ježto se kinesa 

 zastavuje již v dubě, kdy membrána vakuol zachovává své diosmo- 

 tické vlastnosti normální; cytoplasma mohla je ovšem již změniti, 

 což poznati lze z toho, že neklade odporu vacuole rozšiřující se 

 enormně následkem možnosti přijímati vodu a nedostatku odporu, 

 jenž by se rozšiřování v cestu stavěl. Ovšem že působením chloro- 

 formu 10 minut trvajícím meristematická pletiva poškozena jsou tak, 

 že v největším počtu případů odumírají; kdežto však nejsou zasta- 

 veny všecky životní pochody v cytoplasme, zvláště nejsou odstraněny 

 význačné vlastnosti diosmotické, je kinesa již úplně zastavena, ba 

 achromatická figura degeneruje. 



Podobným způsobem zastavuje plasmolysa všecky pochody ki- 

 netické po profasi následující. Profase jinak vnějšími podmínkami je 

 modifikována, než stadia následující; to také se jeví při studiu vlivu 

 temperatury na kinesu, jak ukáži v následující části těchto studií. 

 Snad pro některé případy můžeme míti za to, že se jedná o prosté 

 mechanické podráždění při působení plasmolysy, podráždění to však 

 stačí již ku zastavení pochodů kinetických; ba zjevy jím zavedené 

 trvají i tenkráte dále, když uvedeme buňku do normálního stavu 

 returgescencí. Máme zde tedy indukované pochody, které právě 

 většinu způsobů podráždění charakterisují. Ježto však stěží lze si 

 představiti, že by roztoky látek ku Plasmolyse užívaných absolutně 

 neutrálně se k protoplastu chovaly, možno také přijmouti jakési 

 hmotné vlivy při pochodech účinkem plasmolysy v buňce se dostavu- 

 jících. Rychlosti diffuse zde asi nebude připadati úloha rozhodující, 



