

Bg 



I. 



73'06% 



IL 



73-20% 



4 XVI. Josef Hanuš a Alb. Stocký: 



se dusičnanem rtutičnatým sedlina opět bílá, v niž po vysušení 

 shledáno : 



Theorie pro (C 6 H a 7 ) 2 (Eg 2 ) 3 



73-38% 



a přísluší jí tudíž vzorec (C r 6 í/ 5 7 ) 2 (íZ , ^) 3 . 



Ku seznání, možno-li této soli použíti ku kvantitativnímu sta- 

 novení kyseliny citrónové, sráženo vždy 25 cm 3 roztoku citranu sod- 

 natého (=: 0,1 g C 6 H 8 7 ) 10 cm 3 dusičnanu rtutičnatého, sedlina po 

 4hodinném stání Goochovým tyglíkem sfiltrována, promyta studenou 

 vodou, vysušena při 100° a vážena. Nalezené výsledky differovaly, 

 zvláště vzato-li do práce menší množství kyseliny citrónové (0-08 g) 

 často až o 8% proti vypočtenému množství; pro kvantitativní určo- 

 vání se postup tento tedy nehodí. — Příčinu nedokonalého srážení 

 se citranu rtutičnatého nutno hledati v částečné rozpustnosti soli této 

 v alkalickém dusičnanu, vzniklém při srážení. 



Z nenasycených kyselin jednosytných studována rtutičnatá sůl 

 kyseliny olejové jediné k tomu účelu, zda-li by se rozpustnosti soli 

 této kyseliny nedalo užiti ku dělení kyseliny olejové od palmitové 

 a stearové. Připravena zase sodnatá sůl postupem, při kyselinách 

 palmitové a stearové udaným, a srážena neutralným dusičnanem rtu- 

 tičnatým; srážení zde však jest velice nedokonalé, sedlina vytvořivší 

 se jest barvy šedobílé a velice mazlavá; vysoušení dalo se velice ne- 

 dokonale, protože začala již nad teplotou 50° C šednouti vyloučenou 

 rtutí, takže se vzorec této soli nedal analysou přesně určiti; pravdě- 

 podobně však odpovídá vzorci (C 18 H M 2 ). 2 Hg 2 . 



Olej an rtutičnatý právě tak jako olej an olovnatý se rozpouští 

 v éteru; od dělení kyselin výše uvedených na základě různé roz- 

 pustnosti stearanu a palmitanu, jakož i olejanu rtutičnatého v éteru 

 musilo býti upuštěno pro nepříjemné vlastnosti olejanu rtutičnatého 

 a pro jeho nedokonalé vylučování. 



Při kyselině krotonové pouze konstatováno, že její alkalické soli 

 taktéž s dusičnanem rtutičnatým dávají ve vodě těžko rozpustnou 

 bílou sedlinu, z mírně kyselého roztoku pak krystallickou. 



Z kyselin řady cukrové shledáno, že kyselina slizská a cukrová 

 taktéž se dusičnanem rtutičnatým srážejí bíle. 



Z aromatických kyselin studovány blíže rtutičnaté soli kyseliny 

 hippurové, salicylové a benzoové. Hippuran sodnatý poskytuje s dusič- 

 nanem rtutičnatým bílou sedlinu, v kyselině hippurové se tímto činidlem 



