XVIII. 



O křídovém útvaru okolí Pardubic a Přelouče. 



Napsal J. V- Želízko ve Vídni. 

 (Předloženo dne 24. března 1899.) 



V srpnu 1898 vyslán jsem byl ředitelstvem c. k. říšského geo- 

 logického ústavu ve Vídni do východních Cech, abych vykořistil kří- 

 dové vrstvy některých nalezišť v okolí Pardubic a Přelouče pro sbírky 

 jmenovaného ústavu. Navštívil jsem z dřívějších dob již známá nale- 

 ziště zkamenělin: Srnojedy, Lány na Důlku a Krchleby, jakož i nová 

 naleziště u Valů, Lepejovic, Mokošína a Přelouče objevená J. J. Jahnem, 

 kterýž mně ochotné po naznačených nalezištích osobně provedl a po- 

 skytnul mi laskavě mnohé vzácné pokyny co do stratigrafie křídového 

 útvaru východních Cech. Za to jemu jakož zejména řediteli c. k. říš- 

 ského geologického ústavu, panu dvornímu radovi Dru. Q. Stachemu 

 vzdávám uctivý dík za udělenou mi cestovní podporu, s níž bylo mi 

 možno s úspěchem se zhostiti úkolu na mne vzneseného. 



Okolí Pardubic a Přelouče jest částí východočeských polabských 

 nížin, jichž podkladem jest útvar křídový. 



Krajina o níž jednáme, ohraničena jest na jihozápadě prahorníui 

 pruhem Železných Hor od Heřmanova Městce přes Choltice, Lipol- 

 tice, Zdechovice a Chvaletice k Labskému Týnci. Železné Hory vy- 

 plňující téměř celou jižní část okresu přeloučského, zasahují do okresu 

 pardubického jen svými odnoži; vlastní jich vysoký hřeben táhne se 

 od Heřmanova Městce přes Mičov, Lichnici a Třemošnici k Labskému 

 Týnci. Severovýchodní pata Železných Hor, bývalý břeh východočes- 

 kého křídového moře, obroubena jest pobřežními usazeninami, slepenci, 

 tu a tam velmi hrubozrnými pískovci a lupky, lignit obsahujícími. 

 Na sever následují usazeniny hlubšího moře, jako opukový pískovec, 

 opukový vápenec, opukový slin a jíl turonu a senonu s velice hojnou 

 a rozmanitou změnou povahy hornin a zvířeny jednotlivých vrstev. 



Tř. mathematicko-přírodovědecká - 1899. 1 



