2 XVIII. J. V. Želízko: 



Vrstvy hornin, z nichž sestávají Železné Hory, zapadají na se- 

 verním svahu jmenovaného pohoří na severovýchod pod útvar křídový. 

 Čím dále na sever a severovýchod, tím hlouběji leží podklad prahorní 

 a palaeozoický, tím mladší stupně křídového útvaru následují. Vrstvy 

 křídového útvaru východočeského leží z části vodorovně, z části se 

 kloní slabě k severu nebo severovýchodu. Jenom nepatrně vystupují 

 místy na den, jsouce z větší části pokryty mladšími (třetihorními, 

 diluviálními a alluviálními) usazeninami, místy dosti mocnými. Z té 

 příčiny přístupny jsou pouze na příkrých stráních, vysokých březích 

 řek a potoků, v zářezech silnic, železnic a j. 



V pořičí Labe uložen všude pod naplaveninami útvar křídový, 

 místy s vyvřelými třetihorními horninami (u Kunětic, Semtína a Spo- 

 jila). Celá dolina od Král. Hradce přes Pardubice až po Labský Týnec 

 a na sever přes Bohdaneč směrem k Chlumci n C. utvořena jest ná- 

 plavy. 



V krajině, o níž jednáme, vystupují na den ponejvíce vrstvy bře- 

 zenské dobře znatelné ve vysokých březích Labe, Chrudimky, potoku Kle- 

 šického a Nákelky, kde tvoří nejvíce holé, zvětrávající stráně (ssutiny) 

 z nichž největší jsou Vinice u Pardubicek a její pokračování stráň 

 nemošická, dvakačovická, stráně jezbořická, jeníkovická, žaravická a j. 

 Opuka vrstev březenských jest jasně až tmavě šedá, měkká nebo 

 tvrdá, lomu ponejvíce lasturnatého, někdy břidličnatého, hutnosti prů- 

 měrně 2*2. z hustá vodou prosáklá, rozpadávající se na vzduchu na 

 tenké lístky až v plastický jíl. Skoro všude, kde na den vychází, ob- 

 sahuje hojně zkamenělin. Nejbohatší naleziště těchto vrstev v krajině 

 zdejší jsou Srnojedy, Lány na Důlku, Krchleby, Kunětická Hora, 

 stráň u Podčápel a Lukovny, stráň u Pardubicek, stráň nemošická, 

 Jestbořice, Lhota Úřetická, Mikulovice, Bezděkov, Časy, několik na- 

 lezišť v okolí Holic, Žaravice, Valy a j. U Srnojed, Podčápel, Holic 

 a j. mění se slínovitá opuka ve vlhku v mazlavý slin a chová mnoho 

 zkamenělin v kyz proměněných, zlatolesklých. 



Korycanské vrstvy jsou zastoupeny u Spitovic, Chvaletic, Telčic, 

 Vinařic, Lžovic u Labské Týnice, teplické u Mikulovic a bělohorské 

 v krajině přeloučské zvláště u Mokošína a Valů. 



O některých výše uvedených nalezištích křídového útvaru vý- 

 chodních Čech pojednává již J. V. Jahn 1 ), částečně též A. Fric 2 ), po 



*) Opuka ve východních Cechách. Str. 229 Praha 1869. 



2 ) Studien im Gebiete der böhmischen Kreideformation. V. Priesener 

 Schi chten. Archiv der naturw. Landensdurforsch. v. Böhmen, IX. sv. 1. č. Praha 

 1893. 



