2 XX. Jindřich Lad. Barvíř: 



A ku podobnému jako Pošepný úsudku o zlatonosných žilách a sice 

 australských a novozélandských dospěl novější dobou i John K. Don, 

 professor university v Otagu, jenž konal déle nežli 7 let studia, za- 

 ložená na velkých zkouškách chemických a soudí, že zlato právě vni- 

 kalo do hornin z puklin nyní žilami vyplněných a nikoli naopak z hornin 

 do puklin 4 ). 



Zabývám se již po několik let studiem zlatonosných míst v Cechách. 



Zprvu hleděl jsem si zúmyslně pouze stanoviska petrografieko- 

 geologického domnívaje se, že studium takové poskytnouti může nej- 

 pevnějších základů eventuálnímu bádání dalšímu. A tu zkoumáním 

 mikroskopickým jsem shledal, že na místech, kde vyskytují se zlato- 

 nosné žíly křemenné nebo vcezeniny zlatonosných kyzů, bývají v hor- 

 ninách často vylouženy rudy a zároveň i nerosty tmavé, jako biotit 

 amfibol, augit, t. j. nerosty, obsahující těžké kovy, že bývají rozloženy 

 a často i zcela vylouženy, produkty pak rozkladu jejich že lze na- 

 lézti na puklinách nebo v žilách samých osazené. Z toho úkazu jsem 

 soudil, že v Cechách zlato žilové pochází nejspíše často právě ze sou- 

 sedních hornin 5 ) — a soudil jsem i dále, že lze spíše očekávati bo- 

 hatší prameny zlata za podmínek jinak analogických (způsobu puklin 

 analogického été.) tam, kde původní hornina jest bohatší rudami nebo 

 nerosty těžkých kovů jako biotitem, augitêm, amfibolem nežli tam, kde 

 v matečné hornině rud nebo tmavých nerostů jest nedostatek. 



Slíbil jsem však pokračovati časem ve studiích svých i se sta- 

 noviska chemického. Tou příčinou podávám nyní řadu kvantitativných 

 analys na zlato a stříbro, jež týká se vzorků veskrze účelně mnou 

 vybraných, mikroskopem prohlédnutých a určených. 



V horninách těeh zkoumaných nevyskytuje se zlato ani stříbro 

 oku patrně, ba není ani mikroskopem poznatelno. Také v žilovinách 

 anaiysovaných ani okem ani pomocí mikroskopu nebylo možno kon- 

 statovati o'bsah zlata ve vybraných vzorcích, i jsou zkoušky žilo vin 

 všecky vykonány na materiálu poměrně chudém, jenž místem, jakmile 

 by se objevoval i jen zákmit zlata oku patruý, byl by najisto mnohem 

 bohatším. Na srovnání takové přidána jest analysa křemene ze žíly 



4 ) Ťránsact. Amer. Instit. of Mining Engineers. Chicago Meeting, únor 1897. 

 — Referát v Max Krahmannově Zeitschrift für praktische Geologie, Berlin 1898, 

 str. 357 — 363. ■ — O genesi zlata v ryžoviskách uveřejnil zajímavé pojednání E. Cohen 

 o názvu: Über die Entstehung des Seifengoldes. Mittkeilungen des naturw. Ver- 

 eines für Xeu-Vorpommern und Ptügen. Greifswald, 1888, str. 52 — 70. 



5 ) Dr. J. Barvíř: „O výskytu zlata na některých důležitějších naleziskách 

 českých se stanoviska petrograficko-geologického-'. Tento Věstník 1896, č. XXXV 

 str. 73. 



