O zlato- a stříbřeno snosti některých hornin a žilo vin. 3 



v rule od Kasejovic, v němžto prostým okem objevena byla na je- 

 diném místě zlatá tečka (anal. č. 48.). 



Podrobnější popis zkoumaných hornin a žilovin hodlám uveřej- 

 niti časem v „Archivu pro přírodovědecký výzkum Cech". 



Největší počet analys vykonal odborný chemik Emaktjel Schulz 

 ve své laboratoři v Praze, analysy některých hornin čerstvých horní 

 lučebník Otto Bär ve Freibergu, cizí vzorky zde jmenované anailyso- 

 vány byly hlavně ve státním hutním laboratoři u v Hamburku. 



Zkoušky všechny byly tedy konány zkušenými odborníky a sice 

 tím spůsobem, že zlato a stříbro bylo extrahováno tavením práškované 

 hmoty s olovem chemicky čistým, zejména také stříbra prostým. 

 Do práce bylo bráno z hornin a křemenů žilových 40 až 50 g a zpra- 

 cováno dle potřeby, z kyzů menší množství. Tyto arci byly především 

 roštěny ku vypuzení síry. Následujícím sehnáním olova získaná sli- 

 tina zlata a stříbra byla zvážena, načež stříbro odloučeno rozpuštěním 

 v kyselině dusičné. Posléze vážen regulus zlata ryzího, jejž mám také 

 z četných zkoušek zachovaný. 



Čísla získaná neudávají nám ovšem — aspoň ne pro horniny — 

 všeho zlata, ve hmotě obsaženého, nýbrž jen množství zlata ryzího a 

 zlata snadno redukovatelného. Zlato ve křemičitanech chemicky vá- 

 zané nelze tím spůsobem vyloučiti, jak také sájn přesvědčil jsem se 

 na dioritu Bohulibskéin. .Dostačí však zkoušky ty pro otázky, jimiž se 

 zabývám, při náležité volbě .zkoušeného .materiálu úplně. Mimo to po- 

 učují resultáty zde získané o množství zlata technicky vyrabitelného, 

 což jest zajisté stránka důležitosti nemalé. 



Resultáty číselné jsou malounké zlomky procenta, ponejvíce ti- 

 síciny a desetitisíciny procenta. Aby. však bylo > možno oceniti je snad- 

 něji se stanoviska praktického, jsou převedeny na počet gramů zlata 

 nebo stříbra v .tuně zkoumané hmoty. 



K vůli orientaci budiž poznamenáno, že v Africe při zpracování 

 zlatonosných slepenců veškery výlohy na dobývání horniny a výrobu 

 zlata čítány byly r. 1895 na 40 až 20 něm. . marek, průměrně 27 n. 

 marek na tunu slepence, tu pak obsah ll-7g.zla£a v tuně kryl právě 

 ony výlohy. Práce., arci jest ve Witwatersrandu poměrně velice, drahá 

 a černošští dělníci vykonají denně daleko méně nežli Celníci bílí. Ne- 

 mnoho dolů, pracujících za zvláště příznivých poměrů, docilovalo prý 

 již při obsahu 7'5 g zlata v tuně slepence malý užitek 6 ). 



6 ) Schmeisser, Bergrath: Über das Vorkommen und Gewinnung der nutz- 

 baren Mineralien in der Südafrikanischen Republik (Transvaal). Berlin 1895, str. 

 137, 138, 129. 



1* 



