O zlato- a stříbroiiosnosti některých hornin a žilovin. 9 



Číslo 



analysy 



55. Kyz Klobásu z prorážky, vzorek jiného druhu 20 g zlata 



30 g stříbra na t. 



56. Téhož zase jiný druh 160 g zlata, 240 g stříbra na t. 



57. Lupenitá žilovina chloritová ze krátké pukliny hadce od Dobe- 



šovic 5 g zlata 40 g stříbra na t. (Srovn. anal. č. 11.). 



IV. Křemité horniny sedimentární. 



58. Pískovec bílý spodního siluru (Dd 2 Barr.) od Bezovky v Žiž- 



kově 1 g zlata, 27 g stříbra na t. 



59. Pískovec téže etáže D (dle Krejčího a Helmhackera Dd 2 ) od 



Tlustovous na původním nalezisku vytlučený, barvy bělavé 

 s nádechem do zelenavá, obsahuje železité sloučeniny: 8 g 

 zlata, 68 g stříbra na í. 



60. Týž zčervenalý účinkem atmosferilií, vybrán z hromádek štěr- 



kových v okolí Českého Brodu, kamž byl dovezen jsa vzhledu 

 59. vzorku 8 g zlata 28 g stříbra na t. 



61. Slepencovitý pískovec spodního siluru s krevelovým tmelem 



v okolí Chuchle roztroušený na povrchu směrem na La- 

 novku, tuším faciès pískovce Dd 5 16 g zlata, 269 g stříbra 

 na t. — Ku srovnání analysována také: 

 Q2. Nučická železná ruda od Nučic (Barr. Dd 4 ) 2 g zlata, 22 g 

 stříbra na t. 



Srovnáme-li analysy č. 11 a 57 (a 28); 

 26 a 49; 

 22 a 23; 

 24, 25, 55 a 56; 



5 a 47, 



vysvitne, že zlato žilovin pochází tu vyloužením z okolní horniny. 



Hadec (anal. č. 11) nejeví vůbec žádné infiltrace, jež by pochá- 

 zela z hloubky zemské, a přece obsahuje zlato. Z něho zase vylou- 

 ženo jest zlato do pukliny (anal. č. 57). 



Pukliny žilek anal. č. 40, 57, 49 a j. jsou jen krátké a nesou- 

 visí nikterak snad s velikými nějakými hloubkami zemskými. 



Zvláště pak případ anal. č. 28 jest poučný, kde křemenění hadce 

 vzniká účinkem pouhých atmosferilií. 



Tf. mathematicko-přírodovědecká. 1890. 2 



