10 XX. J. L. Bar?íř: O zlato- a stříbronosnosti některých hornin a žilovin. 



Vzhledem ku stupni zlatonosnosti zajímavo jest porovnati diabas 

 s jeho žilovinami pod Mandátem v analysách č. 8, 45 a 46. 



Výskyt hojnějších těžkých kovů resp. rud často bývá provázen 

 i větším množstvím zlata,. jak okazují analysy č. 26 a 60, pak 58, 59, 

 60 a 61. 



Také jest vědecky zajímavá stříbronosnost břidlic Příbramských 

 z míst ležících úplně mimo obor hlubokých nějakých rudonosných 

 puklin, anal. č. 15, 16, 17, 18, a žil křemenných v nich osazených, 

 anal. č. 51, 52, zvláště pak 53 a 54. 



Podobně zasluhuje zmínky úkaz, že stříbro z hornin působením 

 atmosferilií brzo se vyluhuje : anal. č. 59 a 60. 



Analysy vzorků č. 58, 59 a 61 svědčí o zlatonosnosti pískovců 

 silurské etáže D, z nichžto tuším mohla pocházeti i značná část ma- 

 teriálu zlatonosného někdejších ryžovisk při ústí Berounky a odtud 

 ku Praze založených. 



V čísle 61 značný obsah stříbra zdá se poukazovati na původ 

 z látky diabasové. 



Z pojednaná tohoto jest patrno, jak vědecky správným, a možná, 

 že i prakticky důležitým byl úsudek můj, utvořený zkoumáním 

 pétrograficko-geologickým, že na některých důležitějších místech zlato 

 v žilách a pod. výplních puklin pochází hlavně z okolních hornin vy- 

 loúžením. 



Zároveň však jest povšimnutí hodno, že obsah zlata vzorků ně- 

 kterých žilovin, ba i celých hornin nemalým množstvím se vyskytujících 

 dosahuje značné výše, místem pak i že překročuje hranici, jakou jinde 

 prohlašují za minimální pro výnosnou těžbu. Z toho důvodu bude zá- 

 hodno ve zkoumání jednotlivých lokalit časem pokračovati systematicky 

 podrobně. Doufám pak nyní tím pevněji, že výsledky tu i tam získané 

 povedou jednou — zejména napřed u Jílového — ku kýženému užitku 

 praktickému — na prospěch krajiny i podnikatelův 



Mimo to ukazuje práce tato, jak rozmanité horniny, souhlasně 

 se zkušenostmi v jiných zemích získanými, také v Cechách jsou zlato- 

 nosný, a zároveň zdá se býti pravdépodobno, že i některé jiné loka- 

 lity břidlic, pískovcůva slepencův (srovn. anal. č. 19, 58, 59, 60, 61), 

 serpentinů (anal. č. 11 a 28), buližníků a buližníkovitých břidlic (anal, 

 č. 26 a 50) v Čechách a na Moravě objeví se býti ještě zlatonosnými. 



Náfcl-adam Královské České Společnosti Nauk. — Tiskem dra Ed. Grégra v Pr;\ze 1899. 



