XXV. Al. Mrázek: 



přítomnost centrosféry u Gregarin. Tato dala se ovšem již tušiti ze 

 zpráv a výkresů dřívějších autorů ku př. Wolterse 2 ) a Bolsia 3 ) 

 avšak jen tušiti. Pokud se prvého autora týče možno a piavděpo- 

 dobno, že jeho t. zv. „geflammter Kern" nic jiného není, než naše 

 centrosféra. Bolsiovy obrázky jsou pak pouhá schémata a jak se zdá, 

 autoru nejednalo se při nich o nic jiného, než o zjištění fakta, že 

 pijavky, předmět jeho specielních studií, chovají endoparisita. 



Nověji naleznul Cuénot zcela podobné poměry u Diplocystis, 

 avšak ačkoliv uvádí, že útvar jím pozorovaný podobá se centrosféře, 

 nazývá jej přece jen micronucleem. 4 ) 







Obr. 3. Stadium mnohojaderné. 



Jinak se pojí fakt tento k nálezu Labbéově u Coccidií. 5 ) Ovšem 

 že jsou u Coccidií centrosomata (Labbé kreslí dvě centrosomata 

 těsně vedle jádra) velmi malá a z výkresů Labbéových patrno jen, 

 že zaujímají póly vřeténka, nikoliv však jaký mají význam pro utvo- 

 ření vřeténka samotné a jak zejména v té příčině chová se sféra. 



2 ) Wolters m. : Die Conjugation und Sporenbildung bei Gregarmen. Arch. 

 f. mikr. Anat. 1891. Bd. 37. p. 99—138. 



3 ) Bolsius h. : Un parasite de la „Glossiphonia sexoculata". Mem. Pont. 

 Accad. Nuovi Line. Vol. XI. Koma. 1895. Jpp. 



*) Cuénot L.: Evolution des Grégarines coelomiques du Grillon domestique. 

 C. R. Ac. Sc. Paris T. 125. str. 52. jakož i: L'épuration nucléaire au début de 

 l'ontogenèse, ibio. str. 190- 



5 ) Labbé a. : Recherches zoologiques, cytologiques et biologiques sur les 

 Coccidies. Arch. Zool. Èxp, Gêner. 3. Sér, J. IV. 1896. p. 517—654, 



