2 XXVII. J. N. Woldřich: 



O oblasti samé, dříve naznačené, píše Krejčí 1 ) podle starších 

 udání geologů říšského ústavu : „Kvádrový pískovec skládá mezi Konec- 

 chlumím a Hořicemi úhledný lesnatý hřbet s temeny Libin a Chlum 

 pokračující pak dále na východ co nižší taras. Potoky Javorka a By- 

 střice prorážejí tento hřbet až k patě jeho, tak že v hlubokých údo- 

 lích těmi potoky oživených sloh vrstevní dobře poznati se dá. V hlub- 

 ších vrstvách Hořických lomů vyskytly se otisky šišek Damarites 

 crassipes jako u Nehvizd, a také na jiných místech tohoto hřbetu 

 prozrazují výchozy lupků uhelnatých, jakož i některá kutiště pří- 

 tomnost Peruckých vrstev na severním svahu vytknutého hřbetu. 



U Mezihoří (jižně od Mlázovic) objevuje se uprostřed mezi kvádry 

 i rula a pískovce na ní uložené náleží také k Peruckému pásmu, 

 Také pískovec Hořického površí od Lužan přes Konecchlum a Dou- 

 bravu náleží z velké části Korycanskému pásmu ; jednotlivé odlitky 

 (zvláště Pecten aequicostatus a Exogyra columba) vyskytují se v celém 

 oboru glauconitických a železitých pískovců, nad Peruckými kvádry 

 rozšířených. " 



A. Fric udává takto: 2 ) „Mezi Králové Dvorem a Jičíuem jsou 

 skameněliny v obou mocných pruzích kvádrového pískovce dosti 

 vzácné, a vyskytnou-li se nějaké, náleží skoro vždy k druhům Pecten 

 aequicostatus a Exogyra columba, kteří zde jedinými skamenělinami 

 jsou, jimiž se zdejší mořské kvádrovce od hlubších Peruckých sladko- 

 vodních pískovců rozeznávají. Co do povahy nerostní nedají se v těch 

 krajinách oba pískovce od sebe skoro ani rozeznati. Lomy v okolí 

 Hořic poskytly z hlubších vrstev šišky Damaritû a otisky listů, z vyš- 

 ších vrstev Pecten aequicostatus a Pholadomya n. sp." 



To vše známé, užší oblasti naší se týkající. 



Útvar archaický. 



Na mapě c. k. říšského geolog, ústavu zaznamenána jest hrouda 

 ruly na „Červeném vrchu" mezi Mlázovicemi a Mezihoří; taktéž na 

 všech mapách pozdějších. Avšak pravé ruly zde není; Krejčí nazývá 

 ji v předmluvě (str. 14;) svého pojednání úvodního rulou břidličnou 

 a tím blížil se již poněkud pravé povaze horniny této. 



x ) J. Krejčí: Studie v oboru křídového útvaru v Čechách. I. Archiv, 1869 

 str. 123., str. 125. 



2 ) A. Fřič : Palaeontolog. bádání v jednotlivých vrstevních pásmech če- 

 ského křídového útvaru. Archiv, I. 1869 str. 193. 



