4 XXVII. J. N. W Oldřich 



straně u trati pod pískovcem v menších stopách a před Hláskem 

 v poněkud větším otvoru, jakož i na protějším svahu po pravém 

 břehu Javorky vedle úpatní cestičky pod lomem Pušmanovým. 



Již makroskopická povaha horniny této nedovoluje zařaditi ji 

 mezi rulu, neobsahujeť živce, jest to i podle mikroskopické povahy 

 křemitý fyllit. 



Makroskopický sloh její jest převahou kryptokrystalický a jen 

 podřízeně místy mikrokrystalický, lesk na plochách štěpných hed- 

 bávnitý; po různu táhnou se po plochách štěpných jemné vrásky, 

 jak to u fyllitu bývá. (Porv. obrz. 1.) 



Ve výbrusu příčního řezu vykazuje pod mikroskopem následující 

 sloh : nepravidelně protáhlé plástvičky temného biotitu obklopují malé 

 skupy velmi jemnozrnného křemene, prostoupeného po různu jemnými 

 lupénky biotitu; některé větší lupénky biotitu uzavírají zrníčka kře- 

 mene; větší zrna křemene stejnobarevného vyskytují se jen ojediněle ; 

 zrnka magnetitu, ponejvíce rozkládaného, provázejí ve skupinách po 

 různu biotit. 



Podélný řez vykazuje pod mikroskopem typický jemný sloh fyl- 

 litický; táhnou se tu tmavohnědé, jemné, 0*2 — 1 mm mocné plást- 

 vičky biotitické ponejvíce souběžně, mezi něž vložeuý jemnozrnný 

 křemen s vtroušenými lupénky biotitu; jen po různu vystupují po- 

 někud větší zrnka křemene stejnobarevného; při plástvičkách biotitu 

 roztroušena zrna magnetitu; plástvičky křemene jsou částečně zbar- 

 veny do červena, zdá se, že železem biotitu rozkladeného a snad 

 přede i rozkladeným magnetitem, ač se rozklad ten často popírá. 



Fyllit náš bývá místy poněkud zborcený ; jelikož jej prostupují 

 slabé žilky křemene na přič břidličnatosti, upomínají některé vzorky 

 vnějškem na skamenělé kmeny. 



Od velmi jemných a jemně břidličnatých fyllitů šedých a ze- 

 lenenošedých u Chroustova a Bezníku, severozápadně od Miletína, 

 jež mi byli ochotně zaslány pány učiteli J. Schrimpfem a V. Kle- 

 petkem, liší se náš fyllit obsahem křemene a poněkud svorovitou 

 břidličnatosti. Pásmo fyllitu přes Bezník a Chroustov se táhnoucí 

 řadí Lepsiüs ku Cambriu, kdežto hornina naše náleží rozhodně ku 

 svrchním vrstvám archaickým. 



Nejvyšší kupa hory Zvičína severně od Miletína skládá se jak 

 Krejčí udává, též z křemitých břidlic, jejichž směr běží od jih. vý- 

 chodu k sev. západu s úklonem 60° — 80° k jih. západu. 



Náš fyllit sdílí tudíž s uvedenými břidlicemi příkré uložení 

 ano i úklon k jihu, odchylující se k jih. východu. 



