Geologicko-palaeontologické příspěvky z křídového útvaru u Ostroměře. 7 



nitické vrstvy pochází, z jejíhož rozkladu atmosférická voda jílovitou 

 hmotu do hlubin zanesla. 



O něco dále podél hřebenu směrem sev. západním nalézá se 

 starý lom opuštěný, v němž panuje podobné uložení vrstevní jako 

 v předešlém lomu. Pak sleduje ještě dále na hřebenu starý lom 

 „Vlčí jáma" ; v stěně asi na 10 m vysoké zastoupeny málo nakloněné 

 vrstvy zejména téhož tvrdého pískovce, jak v lomech předešlých, 

 avšak patrové vrstvy silně glaukonitického pískovce tu scházejí, 

 pročež kolmé trhliny, stejným směrem jako dřívější běžící, žádnou 

 hmotou jílovitou ani jinou vyplněny nejsou. 



Od „Vlčí jámy" směrem západním nalézá se na svahu hřebene 

 „lom Josefův", východně u Újezda Podhoralho. Stěny pískovcové 

 otevřeny tu do hloubky přes 20 m. V podkladu pískovců spočívá tu 

 v jamách hlubokých dle místního názvu „bláto", totiž vodou rozpu- 

 štěný uhelnatý lupek, vyčnívající místy i nad jámy pod pískovcem ; 

 sledují do výše vrstvy drobnozrnného pískovce, 1 — 3 m mocné, sou- 

 běžně uložené, a sice v základu vrstvy světlého měkčího pískovce 

 (Peruckého) přecházejícího pozvolna v tmavší a tvrdší pískovec (Ko- 

 rycanský), v patře spočívají slabší petrograficky se poněkud odchylu- 

 jící vrstvy. Veškeré vrstvy pískovce vykazují směr od záp. sev. zá- 

 padu k vých. jih. východu s úklonem asi 5" k jih. jih. západu. 



Jižně odtud nalézají se při samém Újezdě Podhorním lomy Fr. 

 Šmída. Přes 31 m hluboká stěna odkrytá vykazuje následující sled 

 vrstevní od patra k podkladu. 



Hlinitá vrstva obsahující hranaté úlomky pískovce, asi 03 m. 



Vysoká stěna skládající se z vrstev žlutavého pískovce poněkud 

 hrubšího a tvrdšího; asi 15 m. 



Vrstva světlého pískovce jemnozrnného ; # 7 m. 



Vrstvy spodního světložlutavého, velmi jemnozrnného pískovce, 

 nejvhodnějšího zde materiálu ku pracím sochařským, celkem asi 6 m. 



Opět vrstva světlého pískovce drobnozrnného 1 m. 



Vrstva tmavošedého lupkovitého jílu s valouny převládajícího 

 křemene, buližníku proužkovaného a černého, a j.; asi 08 m. 



Vrstvička bílého jemného jílu mastného; 03 m. 



Vrstva červeného jílu zeleně proužkovaného, obsahující mnoho 

 haematitu; 2 m. 



Vrstva pevného slepence s převládajícími oblázky křemennými ; 

 otevřena v mocnosti asi 4 - 5 m, celá mocnost neznáma. 



Severozápadně odtud nalézá se lom M á d lů v a vedle lom „Obecní 

 skála" (p. Kuhn). Zde panuje podobné uložení vrstev jako v lomu 



